Rád XV. Slézovité (Malvaceae) 
jsou byliny (řidčeji kře) se střídavými, většinou dlanitě laločnatými nebo dlanitě 
dělenými listy a pravidelnými, běetnými květy, které nejčastěji mají pod vytrvalým 
kalichem ještě tak zv. kalíšek, složený z 3 — 12 listenů. Plátky kor. bývají zcela 
na spodu spolu srostlé. Tyčinek je mnoho a to jednobratrých a s jednopytlič- 
nými prašníky. Svrchní semeník jest mnohočlenný skládaje se z četných plodolistů; va- 
jíčka sedí na vnitřních úhlech pouzder. Zralý, terčovitý plod („syrečky, knoflíčky^'), 
rozpadává se v četné, jednosemenné tvrdky sestavené kolem středního sloupečku; 
někdy však jest to též bpouzdrá tobolka s četnými semeny ve vnitřních úhlech 
pouzder anebo jsou to měchýřky. 
V naší květeně vyskytuje se z tohoto řádu celkem 5 rodů; 
čiiělek mnoho; 
plod terčovit}’ (kno- 
flíčkovitý), rozpa- 
dávající se v četné 
'OJ 
• jednosemenné 
tvrdk}^ nebo složený 
> 
z měchř^řků 
0 
b 
N 
'OJ 
C/5 
pod kalichem jscu 
3 listeny, tvořící 
tak zv. kalíšek 
listeii}’ kalíšku od 
sebe oddělené 
1. Sléz 
tytéž spolu ua spo- 3 . Lavaterka 
du srostle 
pod kalichem jest 6 — 9 li- I 
stenů na spodu spolu | 3. Proskurník 
srostlých 
čnělek 5; plod to- 
bolka 5pouzdrá 
I- 
pod kalichem není kalíšku ' 5. Mraéňák 
Ibišek hodinový 
Rod (Malva, Malwe, Kásepappel) má vnější kalich, složený ze 
3 volných lístků a plod jeho rozpadává se ve větší poěet jednosemenných tvrdek. 
Patří sem 7 druhů: 
b Od stslov. slézt, sljuzL, proto i v jiných slovanských řečech, na př. pol. sziaz, 
bulhar. sléz, srbské slije z atd. ; některé rody (zvláště ibišek) obsahují v kořenech slizkou, 
léčivou látku. 
-) Malva = řec. iia/.á-p] V3skytuje se už u Plinia a Theophrasta; jest zpřízněno se 
slovem fia/.áooo) = obměkčuji, vzhledem k léčivřmi vlastnostem některých druhů. 
