204 
Před deštěm a na večer ohýbají se stopky květní a koruny se poněkud 
zavírají, aby útlé ústroje uprostřed květu netrpěly deštěm, rosou a přílišným vy- 
zařováním tepla do okolního vzduchu. 
Květy kakostu (obr. 
327) jsou protandrické, 
t. j, blizny rozvírají se 
až tehdy, když prašníky 
se už vypylily, tak že 
mohou býti zúrodněny 
pouze pylem mladšího 
květu. Aby se hmyzu, 
který na spodu vnitř- 
ních tyčinek hledá me- 
dové šťávy, tím spíše 
povedlo pylový prášek 
z květu mladšího na 
bliznu staršího květu 
přenésti, vykonávají ty- 
činky zvláštní pohyb. 
Když vnějších 5 tyčinek dospělo tak, že pyl se z nich může již vysypávati, vzpřímí 
se nitky jejich, čímž prašníky dostanou se do polohy zrovna vedle blizny, která 
jest ovšem ještě nedospělá, zúrodnění neschopná. Brzy po té stane se totéž s ostat- 
ními 5 tyčinkami vnitřními, zatím co tyčinky vnější zaujmou bývalou svoji po- 
lohu. V obou případech otírá se pyl hmyzu na spodině těla asi v tom místě, 
kterým se pak dotýká ve starších květech rozvité blizny. 
Roste hojně na lukách, v křovištích a u potoků. 
/í 
321. Protandrické kvéty kakostn hic niko: 
A v pr\’ní dobé rozkvětu, B v pozdější době ; n část čnělk)' s bliznou 
(dosud zavřenou). 
2. K. lesní (G. silvaticum L. -obr. 328) podobá se velice k. lučnímu, má 
však stopky květní i po odkvetení přímé a podlouhle vejěité, fialové 
plátky kor. uvnitř nad krátkým nehtem vousaté, kdežto k. luční má plátky 
jen po straně nehtu vousaté. Nitky tyčinek jsou kopinaté, kdežto u kak. lučního 
jsou na spodu kruhovitě rozšířeny. 
328. Kak os t lesní. 
Roste v lesích a na lukách krajin hornatěj- 
ších, v Čechách hlavně v poříčí dolní Berounky 
a dolní Plouěnice, v Jizerských horách, v Krko- 
noších, v Horách Krušných a na Šumavě, na 
Moravě v Jeseníku a Beskydách. Kvete jako před- 
cházející od června do srpna. 
. 3. K. bahenní (G. paiusire L. - obr. 329) 
připomíná též kak. luční, má však lodyhu i 
stopky květní porostlé chloupky b e z ž 1 á z n ý rn i, 
zpět obrácenými, listy 5 - 7k 1 a n é (rozdělené v la- 
loky zářezy jen asi do poloviny čepele sahajícími) a 
květy o něco menší, s podlouhle vejčitými, nad 
nehtem brvitými plátky barvy fialově nachové. 
Dlouhé stopky květní ohýbají se po odkvetu dolů. 
Lístky kališní bývají namnoze 5 — 7žilné, kdežto 
u obou předch. druhů jsou 3žilné (nebo nezřetelně 
5žilné). Kořeny bývají mrkvovitě naduřelé. 
květ5"cli (na př. kak. nízkého, kak. měkkého a j.) 
semena ze zralých pouzder se nevymršťují, anať zralá 
pouzdra semeno těsně svírající rychlým zkroucením osin 
odskakují od rostliny celá. 
