221 
361. Šfavel rňžkatý. 
a již po Thodinném kvetení (od 9. hodiny ranní do 4. hod. odpolední) opět se 
zavírají a vadnou. 
Dokud jsou květy v poupěti, jsou — jako u mnohých jiných rostlin — 
převislé, neboť takto jsou lépe chráněny před deštěm a rosou. Rozkvetše vzpří- 
Šťavel kyselý roste ve stin- 
ných lesích, zvláště u potoků. Jest 
všecek proniknut kyselinou šfave- 
lovou, proto chutná kysele a jest 
mnohým býložravým živočichům, 
na př. některým slimákům, housen- 
kám a rozličnému hmyzu odporným, 
tak že ho nežerou. Irčané mají ve 
svém znaku šfavel o vý list a o sv. 
Patriciu (17. března) nosí každý 
Irčan list šťavelový za kloboukem. 
Pozn. Zřídka vyskytuje se od- 
růda s kor. plátky růžovými, jež su- 
šením zfialoví - š. růžový (Ox. 
acet. rosea Hartm., O. ac. violacea 
Form.). 
2. Š. tuhý (O. stricta L. - 
obr. 360) vyhání z jednoletého ko- 
řene nebo vytrvalého oddenku pod- 
zemní výběžky a přímou nebo vy- 
stoupavou, až 2 dm vysokou, oby- 
čejně pýřitou lodyhu a na té teprve 
dlouze řapíkaté, trojéetné listy. Z ú- 360. Šfavel tuhý. 
žlabí listů vyrůstají bezlisté větvičky, 
na jejichž konci jest v květenství vidlanovitém nebo vijanovitém po 1 — 3 drobných, 
žlutých květech, které oproti druhu předch. rozvíjejí se teprve v měsících letních 
