224 
1. Len setý (Liniím usitatissimiim^ L. — obr. 362) jest jednoletá by- 
lina s přímou, jednoduchou, teprve nahoře latovitě rozvětvenou lodyhou, porostlou 
střídavými, čárkovitě kopinatými, celokrajnými, Sžilnými, přisedlými listy. Květy, 
rozvíjející se od června do srpna, spočívají na dlouhých stopkách skládajíce chudou 
konečnou latu, jejíž postranní osy přecházejí v2 — 3květé vijany. Jsou pravidelné, 
5četné (obr. 363); mají 5 vytrvalých, volných lístků kališních, 5 bledě modrých 
(zřídka bílých), krátce nehetnatých plátků korunních, které se rozvírají pouze za 
pěkných dnů letních od rána do poledne, a 5 tyčinek; nitky těchto tyčinek jsou 
na spodu spolu srostlé a lze mezi nimi dole pozorovat! 5 výrostků, zakrnělých to 
druhých 5 tyčinek, vnitřního, zákorunního kruhu, 
z nichž se roní medová šťáva (obr. 362 /'). Svrchní 
semeník, skládající se z 5 plodolistů postavených 
hřbetem proti plátkům korunním, nese na vrcholku 
5 čnělek. Dospívá v 5pouzdrou (nepravými a ne- 
úplnými přehrádkami však lOpouzdrou) tobolku (/), 
která chová ve vnitřních úhlech pouzder po 2 vej- 
čitých, smáčknutých, hnědě lesklých semenech a do- 
zravši poltí se přehrádkosečně v 5 chlopní; každá 
chlopeň poltí se však nahoře opět ve 2 zuby. Tyto 
chlopně buď zůstávají při 
sobě nahoře spojeny (len 
m 1 a t c o v ý) nebo se pruž- 
ně vymršťují (1. prahl ý). 
Hladká slupka semen 
za vlhka naduřuje a pro- 
měňuje se v jakýsi sliz, 
jímž semena se dobře při- 
držují půdy a mohou pak 
klíčkem lépe vniknouti do 
země. 
Před deštěm a na 363. Diagram kvetu lnu 
večer ohýbají se stopky setého. 
květní a koruny se poně- 
kud za\'írají, aby útlé části květu netrpěly rosou, de- 
štěm a přílišným vyzařováním tepla do chladnějšího 
vzduchu. Opylení obstarává hmyz, který hledá na 
dně květu nektar; ale také pylem vlastního květu 
mohou býti blizny zúrodněny, anyť dospívají současně 
s prašníky a ty bývají při zavírání se korun ku 
bliznám přitlačovány. 
Len seje se od dávných dob na polích pro 
pevná vlákna lodyh, jež spřádají se v niti, z nichž 
hotoví se rozmanité druhy plátna a z plátěných hadrů 
výborný „hadrový" papír, a pro semena, z nichž tlačí 
se chutný olej, jehož obsahují semena as 307o- 
Pocházrprý z^krajin mezi Perským zálivem a Chvrdinským i Černým mořem, 
kde dosud se vyskytujefplaně.i;] 
362. Len setý ; 
F střed květu, f zralá tobolka. 
Pěstování lnu sahá do nejdávnějších dob, neboť již staří Egypťané jej šili 
a z vláken jeho tkali plátno, jak souditi lze z plátěných obvazů, jež nalezeny byly na 
mumiích. Že i Slované záhy tkali lněné plátno, víme ze zpráv španělského žida 
Ibrahima Ibn-Jakuba, jenž v X. století v západních zemích slovanských 
) z lat. iisitatissiinus = nejiižitečnější. 
