247 
Sibth., Tagslichtnelke - obr. 398) podobá se velice kn. luční, má však chlupy na lodyze 
vždy bezžlazné, kvčty nachové (zřídka bílé), nevonné, i za dne rozvité 
a zuby zralých, otevřených tobolek ohnuté (/^). Za vlhkého počasí se zralé tobolky, 
jako u jiných druhů tohoto řádu, zavírají {/.,), čehož účel uveden u kohoutku 
lučního (na str. 242). 
Květy {F) jsou trojdomě mnohoman- 
želné, t. j. na některých (celkem velmi 
vzácných) jedincích samé dokonale obojaké, 
protandrické, na jiných pestíkové, se zakrně- 
lými tyčinkami a opět na jiných prašníkové, 
se zakrnělým pestíkem. Přenášení pylu obsta- 
rávají hlavně motýlové denní a čmeláci.^ 
Roste na mokrých lukách a v lesích, 
v Čechách zejména ve středním a vých. Polabí, 
v krajích posudetských, Krušných horách a 
Šumavě; na Moravě a ve Slezsku v stude- 
nějších pahorkatinách a předhořích. Kvete 
od května do srpna a koruny její vadnou 
teprve po 4denním kvetení. 
Na skalách u Kosti blíže Mnichova 
Hradiště vyskytuje se odrůda zcela lysá, kterou 
Sekera nazval kn. Preslovou- (M. Preslii 
Sekera). 
Rod 4> Koxxl^ol^ polní (Agro- 
stemma^ githago^ L., Kornraden, Rahl. - 
obr. 399) jest známá, jednoletá plevel všecka 
porostlá hedvábi- 
tými, dlouhými 
chlupy. Má vstříc- 
né listy čárkovité, 
na spodu spolu 
srostlé a květy ne- 
ěetné, jednotlivě na 
konci lodyhy a 
větví, ve které se 
lodyha vidlanovitě 
rozvětvuje. Vál- 
covitý, žebernatý 
kalich jest roze- 
klán v 5 n e o b y- 
čejně dlouhých 
zubů, jež plátky 
kor. daleko přerůstají. Plátky jsou špinavě nachové, na vnějším okraji mělce vykro- 
jené a oproti všem rodům předch. nemají na spodu čepele zoubků. Za to jsou 
399. Koukol polní; 
c kor. plátek, k kalich, f zralá tobolka, í semeno 
s, totéž proříznuté. 
400. Diagram h'ěln kou- 
kole polního. 
') Srovn. s pozn. na str. 240. 
-) Ku poctě Jana vSva topinka Přešla, o jehož životě a spisech viz ve sv. I. 
’) Ač zdá se zníti zcela po česku a též v jiných slov. řečech se vyskytuje (na př. 
pol. kř^kol, rus. KyKo.in), přece dlužno původ jeho hledati v řec. y.óxy.alog, od něhož 
i franc. coquiol a angl. co cle jest odvozeno. 
■“i Z řec. áyQÓg = pole A- oréfifia = věnec, koruna. 
■') G i t h a g o jest složeno z lat. g i t h, což u Plinia znamená č e r 11 u c h u setou 
(Nigella sativa), -j- - ago, kteroužto koncovkou označuje se podobno.st; máť koukol zrna 
podobná zrnům černuchy. 
