253 
Opylení je zajímavé tím, že dříve jest postaráno, aby rostlina byla zúrodněna- 
pylem vlastním a pak teprve pylem cizím; jinde tomu býyá obyčejně naopak. Již 
v poupěti jsou totiž všecky prasníky zralé a též blizna dospělá, tak že vlastním 
pylem se může zúrodnit!. Otvírají-li se květy za večera přece, děje se tak asi proto, 
aby nějaký večerní motýl je navštívil a pyl přenesl, v kterémžto případě dává 
blizna cizímu pylu přednost před pylem vlastním. 
Roste v některých krajinách na polích, hlavně mezi obilím, v Čechách 
zejména v střední části, v nížinách polabských, v kraji jiěínsko-boleslavském, ho- 
rách Krušných a v dolním poříčí Berounky, na Moravě v teplejších rovinách, 
a pahorkatinách části střední a 
jižní, ve Slezsku v okolí Těšína 
i j. Květy její rozvíjejí se od 
července do října na večer (mezi 
7. a 8. hodinou), po celou noc 
příjemně voní, ale ráno opět 
vadnou. 
5. S. lepkavá (S. viscosa 
Pers,, Cucubalus'^ viscosus L., - 
obr. 408) vyhání z dvouletého 
oddenku ztuha přímé, většinou 
jednoduché, as y,, m vysoké lo- 
dyhy, porostlé lepkavými chlupy,, 
na něž zachycuje se drobný hmyz, 
který se chce dostat! po lodyze 
ku květům, a ze zetlívajícího těla 
jeho vystřebává pak rostlina vý- 
živné, dusíkaté látky. Podlouhle- 
kopinaté listy jsou většinou po 
krajích vlnitě zprohýbány (řeřa- 
baté). Květy, objevující se 
v červnu a červenci, skládají 
vysokou, válcovitou latu, jejíž 
pobočné, vstřícné osy roz- 
větvují se v krátce stopkaté 
vid lany. Mají baňkovitě trub- 
kovitý (nenafouklý) kalich a bílé, 
hluboce rozeklané plátky bez zu- 
batých výrostků na spodu čepele. 
Vyskytuje se na některých 
místech západního Polabí (v okolí 
Roudnice, Veltrus, Libiše) a 
v okolí Mikulova, Lednice, Ho- 
donína, Strážnice atd. v jižní Mora- 
vě na travnatých vrškách a mezích. 
Čelakovský ji počítá mezi knotovky z téže příčiny, kterou jsme uvedli u^ druhu 
předch. — nazývaje ji knotovkou lepkavou (Melandryum- viscosum Čel.). 
6. S. francouzská (S. gallica L. - obr. 409) jest jednoletá bylina na lodyze 
i na listech (dole kopisťovitých, nahoře kopinatých) krátce pýřitá. Květy sedí po- 
jednom střídavě na různých stranách v úžlabích listů na krátkých stopkách, tvoříce: 
9 viz požil, na str. 257. 
“) Viz pozn. -) na str. 245. 
