268 
Roste velmi hojně ii cest, na mezích, na pokrajích rybníků a na písecnatých 
polích zvláště po žních ve sírniskách. 
2. Š. stejnovrcholný (G. fastigiata L -- obr. 434) má úplně jiný vnějšek 
nežli š. polní. Vyhání totiž z vytrví 
vitých listů a přímé, teprve nahoře 
chloupky porostlé lodyhy. Květy (F), 
lého oddenku trsy přízemních, ěárko- 
vidlanovitě rozvětvené a tamtéž lepkavými 
vyrůstající v krátkostopeěných vidlanech, 
jsou směstnány na koncích větví v hustá, 
složeným okolíkům podobná květenství 
(kytky); mají obyěejně bílé nebo bledě rů- 
žové plátky a tyěinkyz k větu daleko 
v y ě n í v a j í c í. 
Vyskytuje se v píseěnatých borech : 
v Cechách v okolí Bělé, Slaného, mezi 
Roudnicí a Terezínem; na Moravě v okolí 
Hodonína a Strážnice, u Sokolnice (vBrněn- 
sku), v okolí Uher. Hradiště a j.; ve Slezsku 
porůznu v Těšínsku. Kvete od června 
do srpna. 
Ve Španělích užívají kořene tohoto 
druhu při praní. 
3. S. latnatý (G. paniculata L. — 
obr. 435) jest též vytrvalá bylina jako 
předch., iná však lodyhu záhy od kořene 
vrcholíkovitě rozvětvenou v četné, tenké 
větve a větvičky. Drobounké, bílé kvítky 
(F), rozvíjející se v červnu a červenci, 
tv'oří bohatou (až 1000 květů čítající) latu. 
Roste zplaněle na písečnatých půdách 
a travnatých kopcích v jižní Moravě, na př. 
v okolí Břeclavi, u Rajhradu, Cejče, na 
Znojemsku a Uher.-Hradištsku, byv tam 
patrně zavlečen z Uher, kde jest všední 
plevelí ; také na ruských stepích roste 
u velikém množství. 
Často pěstuje se tento druh zároveň s š. skvostným (G. elegans Bieberst.) 
v zahrádkách, poněvadž něžné kvítky jeho hodí se výborně do ,kyhc, zejména (su- 
šeny jsouce) do kytic zimních. 
