288 
jsouť květy rostlin ptačincovitých valnou většinou prvoprašné. Plod (/) jest tobolka 
sedící ve vytrvalém kalichu a otvírající se 6 chlopněmi. Semena (í) mají na pupku 
bílý přívěsek. 
Roste hojně v houštinách a stinných lesích. 
470 . Diagram květii ma- 
teřky trsiiaté. 
2. M. trsnatá (M. miiscosa^ L. — obr. 469) jest drobná, vytrvalá bylinka 
tvořící rozložené trsy. Má listy čárkovité, bezžilné a kvítky ( 7 ^) 4 četné, s bílými 
plátky kor. R), delšími kalicha {^), a s dvěma 
čně lkám i, což jest v celém řádu případ ojedi- 
nělý (obr. 470). Zralé tobolky (/) poltí se ve 
4 chlopně. 
Náleží květeně alpské. Knaff ji však sbíral 
(r. 1827) 11 Křivoklátu; v novější době se tam 
469 . Mateřka trsnatá; 
F květ, k kalich, c koruna; / zralá tobolka, k kalich. 
471 . Pisečnice donškolistá; 
f. 4 plod, 5 semeno, F kvét. 
více nepozorovala, proto se zdá býti pro Čechy velice pochybnou. Kvete v mě- 
•sících letních. 
Rod g. 3Píseor:iioe'- (Arenaria,^ Sandkraut) shoduje se s mateřkou 
(rod 8.), má však semena bez přívěsku. Vyskytuje se u nás ve 2 druzích: 
4 z lat. muscus = mech; muscosus = mechovitý. 
-) Z lat. aréna — písek, vzhledem k oblíbenému jejímu stanovisku ; také v jiných 
slov. řečech tak slově, na př. pol. piaskownica, ms. nemanKa. 
