299 
Chmerek roční, nejrozšířenější polní plevel, vyskytuje se u nás v několika 
odrůdách, jejichž rozdíly jsou však velice nepatrné, pročež jich zde neuvádíme. 
Vnať jeho vařívají s octem a odvaru užívají proti bolení zubů. V Haliči a ve vých. 
Prusku žije na kořenech červec polský, který dává červené barvivo - ;,něm. košenillu". 
487. Chmerek ročiii; 
F podélný řez květu; / kalich, 5 podélný řez semenem. 
488. Chmerek ozimý ; 
F podélný řez květem, k kalich uzavírající plod. 
předcházejícímu velice podoben. Poznává se dle těchto 
lysé nebo jen po jedné straně jemnými, kratinkými 
ve spodní části obyčejně načervenalé, ušty kališní za- 
okrouhleně tupé, kápovité, se širokým, bělo- 
mázdřitým okrajem (7^), tyčinky skoro zdéli kalicha, 
obyčejně všechny plodné (obr. 489) a kalich po 
odkvetení zavřený (/’). 
Roste na podobných místech jako ch. roění, jsa 
u nás stejně hojný. Kvete od máje až do září. 
3. Ch. prostřední (S. intermedius Kittel) jest 
nejspíše míšenec obou předcházejících. Shoduje se 
ve většině vlastností s ch. ročním, má však kališní 
lístky — na plodu zpříma odstálé -- přitupé, trochu kápovitě 
vyduté a mázdřitou obrubu na nich širší; tyčinky jsou 
asi 2 krát kratší kalicha a mívají často zakrnělé prašulky. 
znaků : má šedozelené lodyhy 
chloupky porostlé, pod uzly 
489. Diagram kvétu chmerkii 
ozimého. 
Ro.ste na polích a mezích mezi domnělými rodiči jen v některých krajinách; 
v Cechách v části střední, v Brdech, v krajině příbramské, teplicko-žatecké a krum- 
lovské, na Moravě v části jižní, na př. u Slavonic v jz. cípu, u Popůvek blíže Brna 
i j. Dobou květu shoduje se s předch. 
