307 
nými, obloukovitě prohnutými, z koruny vyčnívajícími nitkami, tak že hmyz 
(zejména čmeláci), hledající na dně kvetu medové šťávy, se na ně posazuje, pylový 
prášek si otírá na břicho a přenáší jej na blizny jiných květů (obr. 500 F). 
Vedle nemnohých květů plodných (obojakých) jsou však v květenstvích vět- 
šinoujkvěty jalové (t. j. prašníkové, se zakrnělými pestíky), které nemají jiného 
účelu, nežli aby zvyšovaly nápadnost květenství a tím hmyz k sobě lákaly (obr. 
500. Jírovec neboli kaštan koňský ; 
v větévka s pupen}"; f plod nezralý, /, plod zralý; F květ se čmelákem, který hledá v nitru medovinu a pícnáši za 
to na břiše pyl. 
501 A). Aby se zamezilo zúrodňování pylem vlastním, dospívají blizny mnohem 
dříve nežli prašníky se poěnou vypylovati. Dokud prašníky nejsou zralé, jsou 
tyčinky skloněny dolů (obr. 501 B); později však, dospěvše, vzpřímují se do stejné 
výše s bliznou (obr. 501 C), tak že se pyl z nich otírá hmyzu právě asi v těch 
místech břicha, jimiž při návštěvě květu mladšího blizny se dotýká. 
Svrchní semeník má jednoduchou, obloukovitě prohnutou čnělku a skládaje 
se ze 3 plodolistů jest původně 3pouzdrý; v každém pouzdře chová po 2 nad 
sebou stojících, ve vnitřních úhlech pouzder upevněných vajíěkách (obr. 502). Vy- 
2 o' 
