ŘM XXXI. Routovité (Rutaceae) 
jsou vytrvalé byliny obyčejně s peřenodílnými nebo lichozpeřenými listy a 4 — 5 
četnými květy (obr. 515), které mají 8 — 10 oplodních tyčinek ve 2 kruzích, upev- 
něných na podplodním terči, a svrchní (na terči sedící) semeník, jenž tvořen jsa 
4 — 5 plodolisty, jest 4 — 5pouzdrý a chová ve vnitřním úhlu každého pouzdra po 
2 vajíčkách. Plod jest 4 — 5pouzdrá tobolka otvírající se na vrcholku každého pouzdra 
skulinou ve vnitřním švu. Obsahují obyčejně těkavé oleje, od čehož silně páchnou. 
U nás rostou 2 rody: routa (Rúta) a třemdava (Dictamnus). 
514. Routa obecná; 
F podélný rez kveteni ; f zralý plod. 
Rod 1. obec- 
ná (Ruta^ graveolens'^ L., Garten- 
raute - obr. 514) vyhání z vytrva- 
lého, dřevnatého oddenku přímou, 
bohatě větevnatou lodyhu s listy 
2 — Skrát zpeřeně dělenými v celo- 
krajné, klínovitě vejčité, až kopi- 
naté, dužnaté, na líci žlutozelené, 
na rubu modravě ojíněné a zele- 
nými, vonnými žlázkami poseté 
úkrojky, z nichž konečné (liché) 
bývají největší. Květy, objevující 
se v měsících letních, skládají 
bohaté, vrchol íkovité květenství 
složené z vidlanů, jejichž po- 
slední osy přecházejí ve vijany, 
jsou pravidelné, valnou většinou 
4četné (obr. 515^); ale konečné, 
nejdříve rozkvétající květy jsou 
5četné (obr. 515 B). Mají 4 (5) 
vytrvalých lístků kališních, 4 (5) 
žlutých, lžicovitě prohloubených, 
po kraji dovnitř ohrnutých, ne- 
stejně zubatých plátků, 8 (10) 
obdiplostemonických tyčinek (obr. 
516) upevněných na podplodním 
terči (obr. 514 7^), z něhož se 
roní medová šťáva, a jediný 
svrchní, zelenými žlázkami posetý 
semeník, s krátkou, jednoduchou 
') z řec. QviÝ], od gvofiai = zachraňuji, vzhledem k léčivým vlastnostem. 
■) Lat. graveolens = silně vonii}-; složeno z gravis = těžký, silii}’' -j- o 1 e n s. 
— vonící. 
