330 
Původní vlast révy vinné jest prý Kavkaz, v jehož teplejších polohách podnes 
roste planě, ovíjíc se okolo stromů tamějších lesů a pralesů. Roste však také planě 
na Balkáně,^ ano i v jižní Francii. Bobule révy planě rostoucí jsou drobné, kyselé 
a slouží hlavně za potravu ptactvu. 
Pěstuje se od nejdávnějších dob všude, kde jest jí podnebí příznivo (prů- 
měrná letní teplota 20^ C) v několika stech odrůdách (na př. ušlechtilé královské, 
pařížské, modré svatovavřínské, jakubské, ranné Mallingre, modré burgundské, 
žluté muškátové, zelené hedvábné atd.) pro chutné bobule, jež se pojídají buď 
čerstvé, nebo sušené jakožto hrozinky- — velké šlovou cibeby,^ malé ko- 
rintky-^ — anebo se z nich lisuje zdravý, posilňující nápoj - víno. 
V naší vlasti daří se nejlepší víno v okolí Mělníka, Beřkovic a Žernosek 
a pak v jižní Moravě.^ 
Z četných nepřátel révy vinné z říše živočišné zasluhují zmínky: 
a) Révokaz (Phylloxera vastatrix Planch. — obr. 533) — drobná mšice, 
jejíž bezkřídlé larvy žijí na jemných koříncích, vyssávajíce z nich mízu a působíce 
na nich malé nádory, následkem čehož celý keř zne- 
náhla zahyne. Poněvadž se úžasně parlhenogenelicky 
(t. j. bez předcházejícího oplození) rozmnožují a pře- 
lézají v zemi s rostliny na rostlinu, mohou v krátké 
době zničiti celou vinici. Poslední pokolení larev, které 
se vylíhne koncem léta, přezimuje z části na kořenech, 
z části vylézá, dostává křídla a klade vajíčka na kůru 
])ňů. Z těch zrodí se příštího jara nové larvy, 
které zalézají opět 
na kořeny do ze- 
mě. Révokaz do- 
stal se do Evropy 
z Ameriky poprvé 
r. 18Ó3. Náleží 
k nejzhoubnějším 
škůdcům révy; 
natiopil již, zvláště 
ve vinohradech 
francouzských, na 
tisíce a tisíce škod. 
533 . Révokaz; 534 . O ba leč révový; 
1 . sameček, 2. samička (zvětš.) ; 8. kořínky a motýl, b housenka (asi zkrate zvětš.i 
vinné révy postižené révokazem. 
— obr. 534) jest drobný motýlek, na předních, křídlech žlutý, s šedým, příčným pruhem, 
na zadních křídlech hnědý, jehož červíkovité housenky objevují se dvakráte do roka : 
v červnu, opřádajíce kvítka pavučinatými vlákny a vyžírajíce je, a pak hojněji začátkem 
září, vyžírajíce zrnka bobulí, které následkem toho nedozrají a zůstanou la^selé. 
b) Obaleč 
neboli m o 1 ré- 
vový (Tortrix 
ambiguella Hiib. 
5 Viz dra. Jos. Veleno v ského: Flora bulgarica. 
-) Srovii. něm. Rosinen, franc. raisin, což sonvisí s lat. racenins ^ hrozen 
čerstvý’ i snšenýc 
'5 Jménem zibibbo rozumějí Vlachové nejlepší druh hrozinek. Xejlepší cibeby 
dovážejí se z okolí Sni 3 ’rny v Malé Asii pod jménem sultánek. 
■*J Pěstovah’ se druhdc’ hlavně okolo řeckého města Korinthu; dnešního dne 
pěstují se však nejvíce na ostrovech Patras, Zaute a Kephalonia. Bobule jejich jsou 
Í)ezzrnné. 
°) Viz spisy: Jos. Roth: X^auka o pěstování révy vinné. — P" r. Vohralík: Vi- 
nařství. — Jos. Ši máček: České vinařství. 
