331 
c) Roztoč révový (Phytoptus vitis — 
obr, 536 R) — působí v některých létech v máji 
na listech bodáním a ssáním naduřelé výrostky. 
Na rubu listu jsou tyto naduřeniny vyloženy 
červenavě bílou plstí, která často pletivo listové 
proniká a též s lícní strany jest vidiíelna. 
Zvětšujícím sklem možno v plsti nalézti roz- 
toče. Ze se tím činnost listů ruší a rostlina 
tím trpí, rozumí se samo. 
d) Zobonoska révová (Rhynchites 
betuleti F. — obr. 535) - — jest drobný, ko- 
vově modrý nebo zelený nosatec, objevující 
535 . Zobonoska révoiuí 
(zvětšená a ve velikosti přirozené). 
536 . Kaziplod Tiickerňv na větvi A, v bo- 
biilích B. R roztoč rcvovv (silně ziřtŠ.). 
se na rozmanitých stromech, ale také často hojně na révě vinné. Samička svinuje 
jeden nebo několik listů v trubičku a klade do ní několik vajíček, ze kterých se 
líhnou larvy list ožírající. 
537 . Lonbincc ; z*' květ (zvětš). 
Z cizo pasných hub, 
jež zaviňují choroby na listech 
a plodech, jsou nej rozšířenější ; 
a) Kaziplod Tucke- 
rův (Oidiuin Tuckeri Berk. — 
obr. 536 A, B) — pavučino- 
vitá plíseň cizopasící v mladých 
výhoncích, listech i bobulích. 
Prozrazuje se tím, že tvoří nej- 
prve na výhoncích a listech 
bělavé, moučnaté povlaky, pod 
nimiž listy znenáhla hnědnou. 
Později však usazuje se na 
bobule, které následkem toho 
pukají a za vlhkého počasí hnijí. 
Až do r. 1845 byla 
tato choroba známa pouze 
v Anglii; od toho roku však 
rozšířila se po ostatní Evropě 
a řádívá v některých létech 
zvláště zhoubně v krajinách 
středomořských. 
b) Černá spála obje- 
vuje se na listech mezi nervy 
v podobě skvrn s počátku 
malých a hnědých, později 
