334 
jest v pestíkových květech (F^, z větší části ukryt 
v číšce a nese na vrcholku čiičlku, rozeklanou ve 4 
blizny. Skládá se ze 4 pouzder a v každém pouzdře 
má po jednom přímém, ze dna semeníku vyrůstajícím 
vajíčku. V prašníkových kvčtech jest však 
semeník zakrnělý. Vonné kvéty jsou totiž nedokonale 
2domé : na některém kři s dokonalým pestíkem, ale 
zakrnělými prašníky, na jiném s dokonalými prašníky, 
ale zakrnělým pestíkem ; tyto (prašníkové) kvéty 
bývají větší nežli kvéty pestíkové. 
540. Diagram kvetu řeše- m ^ ^ i w ' i ^ • u i 
Háku boastivého peckovice zvíci hrachu, 
^ nejéastěji 2 — 4semenná, s počátku zelená, později - do- 
zravši - černá. Dokud jest listí zelené, nejsou peckovice příliš nápadné. Když však na 
podzim listy zčervenají, bijí černé peckovice do očí zdaleka a upozorňují na sebe 
mnohé ptáky, kteří pak semena jejich rozšiřují daleko po krajině. 
541. Krušina obecná: 
F podélný řez květem ; tt číška, / pestík, a tAČink)', c koruna, k kalich. 
Roste hojně v há- 
jích a na keřnatých strá- 
ních. Kvete v máji a 
červnu. 
Tvrdé, žluté dřevo 
hodí se dobře na drob- 
nější práce soustružnické 
a truhlářské ; zelených, 
nezralých peckovic upo- 
třebil je se k barvení kůže 
a papíru na žluto a ze 
zralých lisuje se šťáva, 
která s kamencem dává 
sytou zeleň malířskou 
(Saftgrůn). Ze zralých 
peckovic dělá se s při- 
míšením cukru (na 
kg peckovic 1 kg cukru) 
výborné projímadlo - 
řešetlákový syrup. 
Dle K n e i p p a dosta- 
vuje se již v několika 
hodinách po požití 1 -- 2 
lžic tohoto syrupu řídká 
stolice. - Také odvar 
z hořké jarní kůry jest 
léčivý. 
Rod 2. 
šiiriřt^obecná(Fran- 
gula alnus Milí., Rham- 
nus frangula- L., Faul- 
baum — obr. 541) liší se 
od řešetláku, s nímž se 
b Dle Juiiíi^iii. od kriišiti = lámali, krušný = lomný, křehký. Vyskytuje se 
i v iinýcli slov. jaz3'cícli, na př. rns. iqiyiiniHa. pol. kruszyna, cliorv. krušina. 
-) Od lat. fran<Tere (= lámali), vzhledem ku křehkému dřevu. 
