354 
6. H. černý (L. niger Bernh., Orobus^ niger L. -- obr. 569) vyhání z krát- 
kého, tlustého oddenku hranaté lodyhy ztuha přímé, větevnaté a až 1 m vysoké. 
Listy skládají se ze 4-6 jařem podlouhle vejčitých, tupých, vespod sivozelených 
lístků zakončených krátkou bodlinou, mají uzounké palisty a hlavní řapík pro- 
tažen ve hrot. 
Květy, rozvíjející se v červnu a červenci, s počátku nachové, později špinavě 
modré, jsou sestaveny v jednostranné, dlouze stopkaté, úžlabní hrozny. Semeník 
jest posázen červenými, přitisklými chloupečky, kdežto u druhu předch. jest lysý. 
Roste v suchých, světlých, lupenatých lesích,^ na výslunných kopcích a na 
křovinatých stráních, zejména ve střední části Cech, v poříčí Labe, Jizery 
a Ploučnice, v horách Krušných, Brdech a hornatině berounské, jakož i v rovinách 
a nízkých předhořích Moravy i Slezska. 
Černým slově odtud, že koruny jeho sušením vždy zčernají. Celá rostlina 
je proniknuta modrým barvivém. 
7. H. bílý (L. albus Kittel, Orobus^ 
albus L. — obr. 570) vyhání z -krátkého 
oddenku, jehož kořeny jsou vřeteno- 
vá i t ě nebo válcovitě ztloustlé, 
přímé, as Yg vysoké, rozvětvené 
lodyhy, které býv^ají nahoře trochu 
smáčknuty, ale jsou bezkřídlé. Listy sklá- 
dají se ze 2-3 jařem tuhých, čárko- 
ví tě kopinatých, 3 — 4 cm dlou- 
hých lístků, dle nichž hr. bílý od 
jiných hrachorů nejsnáze se poznává. 
Květy tvoří dlouhostopečné, úžlabní hrozny 
a jsou bílé, pouze pavéza bývá na 
hřbetě narůžovělá. 
Roste na keřnatých, kamenitých 
stráních, výslunných a travnatých návrších 
a horských lukách, v Čechách v okolí 
Karlštejna, v středním a záp. Polabí, 
v poříčí Ploučnice, Bělé a střední Ohře; 
na Moravě pořídku v jižní části (u Čejče, 
Mikulova, Hodonína). Kvete v máji 
a červnu. 
8. H.chlumni (L. montanus Bernh., 
Orobus tuberosus^ L., O. macrorrhizus'"^ 
Wimm. — obr. 571) má plazivý, místy 
hlízoví tě napuchlý, nasládlý oddenek barvy hlínožluté, z něhož vyrůstá lodyha 
jenom asi 3 dm vysoká, která jest (alespoň nahoře) úzce kříd látá a nese 
2 — 3jařmě sudozpeřené listy zakončené hrotem; lístky jsou vejčité, až úzce kopi- 
naté, na rubu sivozelené. Květy, sestavené po 3 — 8 na koncích úžlabních větviček 
v hroznech, jsou s počátku nachové, brzy však vadnouce zbarvují se špinavě 
modře. Převislé, válcovité lusky (/) posléze úplně zčernají. 
570. Hrachor bílý. 
Roste v některých krajinách Čech (zejména v Sudetách a horách Krušných) 
v horních lesích a na travnatých pahorcích. Kvete na jaře a někdy opět v srpnu. 
Hlízovitého oddenku ve Skotsku pojídají a připravují z něho nápoj. 
M Orobus viz pozn. -) na str. 349 a pozn. na str. 353. 
‘9 Lat. tuberosus = hliznatý. 
Slož. z řec. iJ.ay.o 6 g = dlouhý -]- gíCa = kořen. 
