359 
Rod 3 . Ooolizíii obecná (Lens’^ esculenta^ Mónch., Ervum^ lens L., 
Linse - obr. 579) jest jednoletá bylina s přímou, větevnatou, 2 — 3 dm vysokou 
lodyhou a sudozpeřenými listy, které se skládají většinou ze 6 jařem podlouhle 
kopinatých lístků, mají kopinaté palisty a jsou zakončeny jednoduchou úponkou. 
Květy, rozvíjející se v červnu a červenci, spočívají většinou po 2, ale též 
po 1 a po 3 na koncích úžlabních dlouhých stopek, jež zakončeny jsou jakýmsi 
hrotem — stopkou to nevyvinuvšího se kvčtu. Mají hluboce rozeklaný kalich v 5 
uštů, které jsou zdéli koruny (čímž čočka od některých podobných druhů 
vikví, na př. v. srstnaté, se rozeznává), bílou, bledofialovč žilkovanou korunu 
a 2bratré tyčinky {a), jejichž volné části nitek jsou u hořejších tyčinek 
delší nežli u spodnějších (podobně jako u vikví). Cnčlka (/) jest pod bliznou 
{rí) hlavně jen na vnitřní straně vousatá 
(kdežto u vikví jest vousatá na vnější 
straně anebo stejně pýřitá kolkolem). Lusk 
(/) jest tvaru kosočtvercového, značně 
smáčknutý a obsahuje obyčejně pouze 
1 — 2 sploštčlá semena. Při klíčení dělohy 
nesezelenají a nad zemi se nepozvédají. 
Opylení děje se podobným způsobem 
jako u vikví (str. 362); blizny mohou se 
však zůrodňovati též pylem svého kvčtu. 
Čočka pěstuje se od dávných dob 
pro výživná semena; také vnati její se 
upotřebuje jako dobré píce dobytku. 
Pochází nejspíše ze záp. Asie, kde 
pěstovala se zajisté hojně již v dobách 
biblických, jak o tom svědčí vypravování 
o Esauovi ve Starém Zákoně. Ale též v jižní 
Evropě byla pěstována již mnoho století 
před Kr. Odtud rozšířila se prý záhy ke 
starým Egypťanům; dle zpráv Herodotových 
živili prý se Egypťané, stavíce pyramidy, hlavně 
touto plodinou. K nám dostala se též z jižní 
Evropy, jak již z jména jejího lze souditi. 
Škůdcové čočky z říše živočišné a 
choroby, zaviněné cizopasnými houbami, jsou 
podobné jako u hrachu. 
579. Čočka obecná; 
a tyčinky, p semeník s čnělkou l a bliznou n ; 
f lusk. 
Rod, 4 . (Vicia,® Wicke) má sudozpeřené, úponkami zakončené 
listy a volné části nitek nestejně dlouhé. Ostatně shoduje se s hrachorem. 
U nás roste celkem 21 druhů vikví, jež určiti lze dle tohoto klíče: 
‘) české čočka, rus. ^e^ieBíma, pol, soszewica, cliorv. sočivica souvisí s vlask. 
c e c e (čti čeče) = cizriia. J ungmann má za to, že všecko to jest od vind. kmene s o k = 
kaše, — »quae omnia ex sok, vind. = pultes, quod pro pultibus legumen deservit«,- — a upo- 
zorňuje i na něm, S chotě. 
-) Snad od lat. 1 e n t u s = slabý, vzhledem k lodyze, nebo od 1 e n i s = mírný, 
poněvadž dle Plinia činí požívání čočky mírný temperament. 
•* *) Lat. esc u len t US — jedlý. 
*) Ervuui jest spřízněno s řec. ogofíog, viz pozn. -) na str. 349. 
•q České vikev, rus. BbiKa, pol. wyka, něm. Wicke atd. souvisí s lat. v i c i a, 
řec. (iiyJa. 
‘'I Souvisí prý s lat. vincio = váži, vzhledem k tomu, že se úponkami připíná na 
rostliny sousední. 
