374 
při tom i oba vedlejší lístky se poněkud stáčejí. Na noc sklánějí se lístky dohro- 
mady ve směru opačném (dolů), aby se zabránilo vyzařování tepla do chlad- 
ného vzduchu. 
Z palístečků roní se v době květu sladká šťáva; někteří se domnívají, že 
účelem jejím jest, aby bezkřídlý hmyz (na př. mravenci) byl touto šťávou upoután 
a nelezl dále do květů. 
Květy, obyčejně bílé nebo narůžovělé, vyrůstají od května do září většinou 
po 2 na stopkách po stranách společné, úžlabní osy, skládajíce 5 — Skvěté hrozny, 
jež délky listů, z jejichž úžlabí vyrůstají, nikdy nepřesahují. Mají 2pyský kalich 
a nesouměrnou korunu, anoť levé její křídlo jest o něco větší křídla pra- 
vého. Člunek, přirostlý dole ke křídlům, jest hlemýžďovitě stočen a ukrývá kromě 
10 dvoubratrých tyčinek dlouhou, taktéž hlemýžďovitě stočenou čnělku (/), která jest 
pod bliznou {n) porostlá chloupky. Sedne-li do květu větší 
hmyz, aby na dně jeho vyssál medovou šťávu, sehne 
tlakem svého těla křídla a s nimi též člunek (c), následkem 
čehož čnělka z člunku vynikne a otře pyl, jejž na ni zralé 
prašníky již dříve byly vysypaly, hmyzu na hlavu a sosák. 
Navštíví-li pak hmyz jiný květ, otírá tento pyl o jeho bliznu 
a tím ji zúrodňuje. Dle pozorování Knuthových mohou 
však blizny zúrodniti se též pylem vlastním. 
Lusk, s počátku mezi semeny dužnatý, jest hladký 
a obsahuje ledvinkovitá .(ale též až skoro zcela kulatá) 
semena nej rozmanitějších barev. 
Při klíčení vystupují dužnaté dělohy nad zemi, ale 
brzy opadají. 
Na koříncích bývají jako u jiných motýlokvětých 
bělavé hlízky zvíci špendlíkových hlaviček, jejichž význam 
vysvětlen byl u hrachu (str. 347). ^ 
Pěstuje se v četných odrůdách pro dužnaté, jedlé 
lusky a výživná semena v zahradách i na polích. Jest pů- 
vodu jihoamerického, jak oproti De Candollovi, - 
který vlast fazole udává ve Vých. Indii — zjistil Wittmack. 
Pocházeje z daleké Ameriky, fazol nemá u nás mnoho 
škůdců z říše živočišné. 
Z cizopasných hub, které zaviňují rozličné choroby na 
listech, lodyhách i plodech, jsou nejrozšířenější : 
Gloeosporium Lindemuthianum Sace. — obr. 6oo) — vytváří na 
nezralých luskách nepravidelné, hnědé, černě a pak žlutočerveně vroubené, uprostřed 
vpadlé skvrny. 
Sclerotinia Libertiana Fuck. — vyvinuje na všech částech, zejména na 
lodyhách, řapících a luskách bílé, plísňovité chomáčky a uvnitř lusek, na zrnech 
vedle bílých chomáčků černé výtrusnice. Následkem toho rostlina vadne a odumírá. 
Uromyces appendiculatus Lev. — činí na listech, lodyhách i plodech 
drobné, hnědé skvrny a na rubu listů malinké chomáčky z bělavých, kulovatých výtrusnic. 
Ascoqhyta pisi Lib. — vytváří jako u hrachu (viz str. 349) na listech 
i jiných částech veliké, okrouhlé, hnědočervené skvrny s tmavou obrubou. 
600. Gloeosporium 
Lindemuthianum na 
lusku fazolu obec- 
ného. 
0 Obrazec viz v Slovníku terminolog, sv. I. při hesle ni 3’ k o d o ni a t i e. 
