387 
jsou listy přízemní. Lístky jsou vejčité a pilovité. Z úžlabí listů lodyžních vyrůstají 
dlouhé stopky, na jejichž vrcholku jsou četné kvítky nahloučené ve strboulovitý 
okolík. Majíce 2 — 3 krát tak dlouhé stopky jako trubku kališní, sklánějí se květy 
odkvetše dolů. Koruna jejich jest s počátku bílá; když však se skloní květy 
dolů, aby udělaly místo květům mladším, koruna zčervená, čímž celé květenství 
stává se nápadnějším a hmyz k sobě jistěji přilákává. 
Roste hojně na lukách a v některých písečnatých krajinách pěstuje se též 
jakožto výborná píce na polích. Kvete od máje do srpna. 
615. Jetel zvrhlý. 
616. Jetel chhunni. 
Místy vyskytuje se odrůda s plnými lodyhami a menšími, hned od začátku 
riižovými korunami, — j. zvrhlý m a 1 o k v ě t ý (T. hybr. ^ parviílorum Cel.), který ně- 
kteří považují za druh samostatný, zovouce jej j. nádh erným (T. elegans Autt.). Od 
předcházejícího poznává se též dle lístků, které mají po každé straně 30 — 40 žilek, 
kdežto lístky j. zvrhlého mají jich pouze asi 20 . 
13. J. chlumní (T. montanum L. — obr. 616) má vytrvalý oddenek 
a přímé nebo vystoupavé, většinou jednoduché, chudě listnaté, chlupaté lodyhy. 
Lístky trojěetných listů, které dole jsou dlouze, na lodyhách však čím výše 
kratčeji řapíkaté, jsou podlouhle elliptičné, drobně pilovité a na spodu přitiskle 
chlupaté. Květní hlávky spočívají jednotlivě na koncích dlouhých, úžlabních 
25^ 
