388 
stopek. Kvítky, rozvíjející se od máje do července, jsou skoro přisedlé - 
jsouť stopky jejich kratší nežli trubka kališní - a mají koruny bílé, sušením žloutnoucí. 
Roste ve světlých lesích a na suchých lukách dosti hojně. V jižní Evropě 
jej také pěstují na polích. 
b\l . Jetel malokvétý ; .ř’ květ (zvétš.). 
14. J. malokvětý (T. parviflorum Ehrh. 
- obr. 617) jest jednoletá, útlá, nanejvýš 2 dm 
vysoká bylinka s rozvětvenou, přímou lodyhou, 
jejíž listy mají suchomázdřité palisty a sklá- 
dají se z vejčitých, drobně pilovitých lístků. 
Drobné hlávky květní, objevující se v květnu 
618. Jetel polní větší; květ (zvětš.). 
a červnu na koncích úžlabních stopek, jsou složeny z kratičce stopkatých kvítků 
které mají bílé koruny asi zdéli nebo kratší kalicha, později se sklánějí dolů 
a zbarvují se červenavo-hnědě. 
Roste ve střední části Cech a v krajině teplicko-žatecké, jakož i v okolí 
znojemském na Moravě nejraději u cest, na mezích a suchých stráních. 
15. J. polní (T. agrarium Poli., T. procumbens Autt. — obr. 618 a 619) jest 
jednoletá nebo 21etá bylinka, \ - 2 dm vysoká, jemně srstnatá a často na lodyhách 
nachově naběhlá. Krátce řapíkaté listy jsou vesměs střídavé, mají vejčité palisty 
a skládají se ze 3 srdčitě vejčitých, na hořejším (širším) kraji drobně zoubko- 
vaných lístků, z nichž prostřední má 3 - 4 k r á t tak d 1 o u h ý ř a p í č e k jako 
lístky postranní. 
Kulovaté květní hlávky vyrůstají od června až do října po stranách lodyh 
na prostředně dlouhých stopkách z úžlabí listův a obsahují po 20 — 40 střechovitě 
