401 
stuje u nás pro okrasu v zahrádkách a v některých okresích Švýcar jako pícní|'rost 
lina na polích. Druhdy měla dobrou pověst’ v lékařství. 
Rod 14. Tmovnílí:: neboli (Robinia^ pseudacacia’^ L, 
Robinie — obr. 638) jest strom až 25 m vysoký, s rozkladitou korunou. Licho- 
zpeřené listy skládají se z 5-8 jařem vejčitých, celokrajných lístků, které spočí- 
vají na kloubnatých řapíčcích a jsou zakončeny kratinkou bodlinkou; postranní 
lístky mají po jednom, konečný 2 šidlovité palistečky. Na spodu jsou listy většinou 
ozbrojeny dvěma silnými trny, přeměněnými to palisty, které zdřevnatí a vytrvají 
na větvích až do příštího léta, 
jsouce na jaře ochranou mladým 
pupenům mezi nimi vyrůstajícím. 
Za parných hodin poled- 
ních, zvláště v měsíci červenci, 
zvedají se lístky do svislé po- 
lohy, aby žhavé paprsky sluneční 
na ně tak kolmo nedopadaly a 
přílišné vypařování se zamezilo.^ 
Na večer a zvláště na podzim 
sklánějí se však lístky svisle dolů, 
tak že svými spodními stranami 
se téměř dotýkají, čímž se zabra- 
ňuje přílišnému vyzařování tepla 
za chladnějších nocí.^ To jest také 
asi příčinou, že strom shazuje 
na podzim listy poměrně dosti 
pozdě, kdy většina našich stromů 
už listy shodila. 
: Zajímavo, že kromě pupenu 
: úžlabního, vyvinují se později 
' ještě pupeny nahrazovací v po- 
1 době malých hrboulků v dutinkách 
I blíže stloustlé spodiny řapíku. 
Proto neopadávají na podzim 
listy dokonale, ale nejspodnější 
I část řapíků zůstává na větvích. 
I Odumře -li příštího jara prýt 
: z prvního pupenu vzrostlý (mra- 
■ zem nebo jiným vlivem) vyvine 
se nový prýt z pupenu nahra- 
zovacího. 
i 
I 
638. Trnov7iík neboli akát; 
nahoře květ s kor.^plátky: Cj, Cg, c^‘, p semeník, l čnělka, w blizna, 
a tyčinky ; / plod. 
Bílé, vonné květy, objevující se u nás současně s listy, v jižní Itálii však před 
listy, jsou sestaveny do převislých, bohatých hroznů. Mají obyčejně červenavě 
') Vespasian Robin, zahradník Jindřicha IV., krále franc., přivezl tento strom 
r. 1630 ze severoamerické Virginie poprv^e do Francie a zasadil jej v Jardin des plantes 
v Paříži, kde ještě r. 1869 jakožto patriarcha evropských trnovníků byl ukazován. 
-) Z řec. xpsvbrjg == lživý, nepravý axayJa = akácie. 
5 Podobné (paraheliotropické) pohyby proti přílišnému ozařování za parných 
dnů vykonávají i jiné rody rostlin motýlokvětých, na př. : čimišník, dřezovec, měchýřník, 
komonice, vojtěška, vlčí bob, některé druhy jetele, vikve, koziuce atd. 
Také tyto pohyby (ny ctotropick é), za tou příčinou vykonávané, aby se zamezilo 
zmenšením povrchu přílišné vyzařování tepla do okolního vzduchu za chladných nocí. 
jsou u tohoto řádu dosti hojné. Vykonávají je na př. listy: dřezovce, čičorky, vojtěšky, 
štírovníka, čilimníkíi, některých kozinců, fazolu, vlčího bohu a j. 
26 
