420 
jak popsán byl na př. u komonice lékařské (str. 395). Válcovité lusky jsou jako 
celá rostlina huňaté a prodlužují se v zoban. Jsou nedokonale dvojpouzdré ; 
horní, vnitřní šev jejich (nesoucí semena) vniká totiž hluboko dovnitř, ale nikoli až 
docela ke švu dolnímu ; (u kozinců je tomu naopak : tam vniká dovnitř šev 
dolní a to až ku protějšímu švu hornímu). Zralý lusk poltí se na vnitřním švu. 
Roste na kamenitých stráních hlavně v širším okolí pražském a záp. Polabí, 
jakož i v teplejší pahorkatině jižní Moravy, na př. na kopcích Pavlovských a 
Mikulovských. Kvete v červnu a červenci. 
Rod 24. Oioorl^o.^ (Coronilla^, Kronwicke) má lusky (struky) rů- 
žencovitě zaškrcované, rozpadávající se mezi semeny při uzrání v Isemenné kusy; 
květy skládají se z okolíků a listy jsou lichozpeřené. 
U nás rostou 3 druhy : 
květy bledě růžové / 
až bílé ) 
pestrá 1. 
Oioorlx:^} 
květ}' žluté 
byliiiarpia spodu zdřevuaťující); nehty kor. j o 
[plátků asi zdéli kalicha. ) 
keř ; nehtv kor. [plátků 2 — 3krát delší \ íHvavi 
kalicha. 
664. Clčorka pestrá; I, 2 , 3 kor. plátky; / plody. 
1. Čičorka pestrá neboli 
čičorečka (Coronilla varia L. 
- obr. 664) vyhání z vytrva- 
lého, dřevnatého oddenku četné, 
většinou poléhavé, větevnaté, roz- 
brázděné lodyhy. Lichozpeřené 
listy skládají se z 6 — 13 jařem 
podlouhle elliptičných, až skoro 
čárkovitých lístků zakončených 
kratičkou bodlinkou a mají ne- 
patrné palisty. 
Na noc zvedají se lístky 
jako u mnohých jiných rodů 
tohoto řádu a přibližují se k sobě 
svrchní stranou, aby plocha listů 
se vzduchem se stýkající byla 
menší a zabránilo se přílišnému 
vyzařovaní tepla. 
Květy skládají 10-20četné 
okolíky spočívající na konci dlou- 
hých, úžlabních stopek. Mají 
5zubý kalich a normální, motýlo- 
9 Čes. čičorka, pol. cie- 
ciorka, ciecioreczka, slovin. 
čičerka souvisí s vlask. cicer- 
chia (čti čičerkja) a to s lat. cicer; 
srovii. též pozn. iia str. 427. 
-) Zdrobn. slovo lat. corona k 
= koruna, vzhledem k sestavení 
květů. 
