421 
vitou korunu složenou z plátků (/, 2 , 3 ) o dlouhých nehtech, dosahujících délky 
kalicha, tak že možno korunou někdy na spodu viděti. Pavéza bývá obyčejně růžová, 
s temnějšími skvrnami, křídla narůžovělá a člunek skoro bílý; jsou však také 
koruny téměř úplně bílé nebo celé jemně narůžovělé. Z 10 dvojbratrých tyčinek 
jest volná tyčinka nejkratší. 
Květy, před rozvitím převislé, aby netrpěly deštěm a rosou, nadzdvihují se 
v rozkvětu skoro do polohy rovnovážné, aby návštěva hmyzu mohla býti u nich 
s tím lepším prospěchem vykonávána. Po odkvetení však ohýbají se stopky květní 
opět dolů, aby vyvinující se plod, chráněn jsa nahoře vytrvalým kalichem, netrpěl 
deštěm a rosou. 
Opylení jest téhož způsobu jako u jehlice (str. 413). Ačkoli však jsou 
tyčinky 2bratré, přece nemají květy medoviny, čímž čičorka od povšechného pra- 
vidla (str. 341) se odchyluje. 
665. Čičorka žlutá (kvetoucí a s 
Plody jsou struky, t. j. lusky (/) růžencovitě zaškrcované, které při uzrání 
se nepoltí ve 2 poloviny, nýbrž rozpadávají se mezi semeny v kusy. Podlouhlá, 
lesklá, hnědá semena obsahují jedovatou látku cathartin. 
Roste hojně na lukách, 2 mezích a stráních. “Kvete od června do srpna. 
2. C. žlutá (C. vaginalis^ Lamk., C. minima Jacq. - obr. 665) liší se od 
předch. netoliko žlutými květy, ale ještě také těmito znaky: jest vzrůstu mnohem 
nižšího, lodyhy její v přízemní části zdřevnaťují, listy jsou nejvíce 6jařmé a skládají 
se z lístků ve j čitých, palisty spolu srůstají, okoiíky květní jsou pouze 4-lOkvěté 
a struky laločnatě 4křídlé. 
Vyskytuje se na vápenitých pahorcích v sev. okolí pražském (k Labi) a v^záp. 
Polabí. Kvete v máji a červnu a potom opět v červenci a srpnu. 
') Lat. vagína = pochva, vzhledem ke srostlým palistům v jakousi pochvu. 
