423 
daleko převyšují. Mají 5zubý kalich a růžovou, nachově pruhovanou korunu, 
jejíž křídla jsou zakrnělá (kratší kalicha), člunek však zato dosahuje skoro 
délky pavézy. Tyčinky jsou 2bratré, se žlutými prašníky. 
Poněvadž křídla jsou nepatrná, sedá hmyz, hledající ve květě medové šťávy, 
přímo na člunek; ten se sníží, prašníky z něho vyniknou a pyl setře se hmyzu na 
břicho. Při návštěvě druhého květu otře se tento pyl na bliznu, která z člunku 
vždy dříve vyniká nežli prašníky, tak že cizím pylem zúrodňuje se dříve, nežli by 
se tak státi mohlo pylem vlastním. 
Plodem (/) liší se ligrus ode všech ostatních našich motýlovitých : není to 
totiž pravý lusk, nýbrž j e d n o s e m e n n á, nepukavá nažka na povrchu síťkované 
svraskalá. 
Jest výbornou rostlinou picni, kterou 
zvláště na vápenitých půdách s prospěchem 
lze pěstovat!. Planě i zplaněle roste na 
průhonech, mezích, travnatých pahorcích 
a železničních tratích, v Čechách zejména 
v širším okolí pražském a v nížinách 
polabských, na Moravě v části střední a 
jižní, ve Slezsku v Opavsku i Těšínsku. 
Kvete od máje do července. 
Z chorob vičence nejčastěji se vysky- 
tujících zasluhuje zmínky rez kozincová 
(Uromyces Astragali Sace.), jevící se v po- 
době rezavých skvrn : na lodyze podlouhlých, 
na listech (zvláště na rubu) okrouhlých. 
Kromě některých, už uvedených 
vzácných druhů motýlokvětých vyskytují 
se v naší květeně ještě tyto : 
Rod 26. hlad- 
koplodá neboli sladké dřevo (Glycyr- 
rhiza glabra'^ L., Sůssholz - obr. 668) - 
vyhání z vytrvalého oddenku až přes 
1 m vysoké lodyhy s lichozpeřenými 
listy, které se skládají z 5 - 7 jařem vej- 
čitých, celokrajných, na rubu trochu lepkavých lístků a jsou tím zajímavé, že nemají 
palistů, což u motýlokvětých jest zjev řídký. 
Květy, rozvíjející se v červnu, stojí v úžlabních, stopkatých hroznech ; mají 
2pyský kalich a fialovou korunu s úzkou, ku předu namířenou, podél složenou 
pavézou, která objímá křídla i člunek. Lysé, smáčknuté lusky obsahují 3-4 
semena. 
Pěstuje se v některých krajinách jižnější Moravy (zvláště v okolí Bzence a 
Mikulova) pro sladký kořen, který přichází do obchodu pod jménem sladkého 
dřeva''. Místy vyskytuje se v řečených krajinách také zplaněle jakožto zbytek 
dávné kultury. Ve větší míře ovšem pěstuje se od nejdávnějších dob ve své pů- 
’) Ces. lékořice nepochází od kmene lék, jak by se mohlo zdáti, ale vzniklo tak 
jako chorv. gl i či ri z a, pol. 1 n k re c yj a a něm. Lakritze zkomolením z lat. liquiritia 
a to z řec. y}.vy.vooiQa. Rusky slově co.ioaKa. 
•') Slož. z řec. ykvy.VQ = sladk\’ QÍta — kořen; lat. glaber — hladk}'. 
668 . Lékořice hladkoplodá. 
