ř 
428 
675 . Netvařec křovitv; -F kvét (zvétš.K 
Z cizozemských křů a 
stromů motýlovitých sázejí 
se u nás v sadech kromě jiných 
nej častěji tyto : 
I. Netvařec^ křovitý 
(Amorpha^ fruticosa L., Unform, 
Bastard-Indigo — obr. 675) — 
keř domovem v sev. Americe. 
Dorůstá až 3 m výše, má licho- 
zpeřené listy složené z ii — 25 
podlouhle vejčitých, celokrajných 
lístkův a sametově hnědé, drobné 
květy {F), nahloučené v dlouhých, 
klasovitých hroznech. Květy, roz- 
víjející se u nás v červnu a čer- 
venci, jsou sice motýlovité, ale 
chybějí jim křídla i člunek, 
tak že koruna zastoupena jest 
jediným plátkem — pavézou. 
Tyčinky jsou ibratré a plod jest 
srpovitě prohnutý, 2semenný, ne- 
pukavý lusk. 
Zajímavo, že oproti jiným 
rodům, jež mají květy většinou 
homogamické nebo protandrické, má 
netvařec květy protogynické. 
Z listův a mladých větví možno 
dobývati modrého barviva (nepravé 
indigo). Na noc se lístky sklánějí dolů, 
čímž zabraňuje se přílišnému vyzařování 
tepla. Také to zasluhuje zmínky, že 
v paždích listů zakládají se obyčejně 
2 pupeny: jeden normální a druhý 
menší, náhradný, z něhož vyvinuje se 
prýt jen tehdy, když první pupen nebo 
prýt z něho vyrostlý přišel k úrazu. 
2. Wistarie- křovitá (Glycine^ 
frutescens Del., Wistaria‘^ frutescens DC. 
— obr. 676) jest severoamerický keř 
s oplétavou, vysoko se pnoucí lodyhou, 
lichozpeřenvmi listy a velikými, ničími 
hrozny b 1 e d o m o d r ý c h květů, které 
se rozvíjejí v máji a červnu, často ještě 
před list v. 
676 . Wistarie křovitá. 
M Z řec. á-f(ogqog = znetvořený', vzhledem ku koruně. 
-) Dle Kašpara Wistar-a, professora university v Pensilvanii. 
ri Od řec. y/.vy.vg = sladký, vzhledem k tomu, že jeden druh (G. tuberosa), který 
se též někdy pro okrasu u nás pěstuje, má při kořeni hlízk}' nasládlé chuti. 
