431 
opadají. Z paždí těchto listů vyrůstají obyčejně nepatrné větévky, které též ztrnovatí 
(trny vedlejší). Také tím jsou tyto rozvětvené trny dřezovce zajímavé, že nevyrůstají 
z paždí listů, jak tomu bývá zpravidla u jiných rostlin, nýbrž trochu výše, nad paždím 
listovým. 
Pochází ze sev. Ameriky. Kvete v červnu. 
Vedle něho sázívá se někdy v sadech dř. beztrnný (G. inermis Milí) se 
slabšími trny a jednosemennými lusky. 
2. Nahovětvec^ neboli libovec kanadský (Gymnocladus^ canadensis Lam., 
Schusserbaum, Geweihbaum — obr. 680) jest strom i — 10 in vysoký, s křivými 
větvemi, dvakráte zpeřenými, značně veli- 
kými listy a bílými květy v hroznech 
rozvíjejících se v máji a červnu. Květy mají 
nálevkovitý kalich, 5 plátků korunních, 10 
dvoubratrých tyčinek a svrchní semeník, 
z něhož dospívá široký, tmavohnědý lusk 
(/) obsahující kulovatá semena. 
Semen užívají v jeho vlasti (v severo- 
amer. Kentuckách) místo zrnek kávových. 
3. Zmarlika- (Cercis^ siliquastrum'^ L., Judasbaum — obr. 681), jinak 
planý svatojanský chléb, Jidášův strom zvaný, jest strom 5 — 8 m vysoký, 
(často však i keř) s tmavou korou, křivými větvemi a střídavými, srdčitě okrouhlými, 
celokrajnými listy, které raší teprve koncem máje. Vonné květy, objevující se již 
začátkem května, vyrůstají po stranách loňských větví v chudých svazečkách ; mají 
moyvlovitou, růžovou korunu s krátkou pavézou a dospívají v hnědé, smáčknuté lusky. 
680. Nahovětvec kanadský ; F kvét, / zralý lusk. 
Jest domovem v jižní Evropě a středomořské Asii, kde z dřeva jejího dělají 
troubele k dýmkám a palčivě chutnajících květů požívají jako salátu. 
b Z řec. yvjuvóg — nahý yJ.ádog = větev, poněvadž po spadnutí listí vypadá 
strom velice smutně, anyť pupen}' nejsou znatelný. 
-) Dle jihoslov. šmarljika, smrljika, smrdlika. 
Z řec. y.sgytg = tkalcovský’- člunek, vzhledem ke tvaru plodův. 
Slož. z lat s i 1 i q u a = lusk -j- -astrům (častá koncovka, znamenající podobnost). 
