442 
V paždích listů vznikají drobné pupeny vyrůstající v tenké výběžky, které 
se končí opět malými, kulovatými růžicemi dužnatých listův a vypouštějíce na 
spodu kořínky, vzrůstají v rostliny samostatné. Poněvadž výběžky záhy odumírají 
a uvolněné kulovaté růžice, zvláště na stráních a svazích skal dostávají se větrem 
a deštěm dále od rostliny mateřské, může v krátkém čase z jediné rostliny zroditi 
se celé, bohaté pokolení. 
Přímé lodyhy, porostlé podobnými listy jaké jsou v přízemních růžicích, 
rozvětvují se nahoře vrcholíkovitě v několik vijanů s úhlednými květy (obr. 699). 
Tyto mají nejěastěji 121istý kalich, 12 kalně růžových, nej dole ji spolu srostlých^, 
za úplného rozvití hvězdovitě roz- 
ložených plátků korunních, 24 
obdiplostemonických tyčinek s čer- 
venými prašníky a 12 semeníků 
postavených proti plátkům korun- 
ním, z nichž vyvinují se plody 
měchýřkovité, mnohosemenné, 
pukající na vnitřním švu. Pod 
každým semeníkem jest dužnatá 
šupina. 
Někdy vyskytují se květy 
pouze 11 četné, ale také 13—15- 
ěetné a Presl k tomu dodává : 
,;Ta rostlina jest znamenitá, že 
toliko divoká, na skalách rostoucí 
má obě řady tyčinek dokonalých, 
jelikož na zdech anebo v za- 
hradách chovaná buď vnitřní 
řadu tyčinek anebo obě řady 
jejich má v voreěky (rozuměj 
měchýřky) proměněné, takže 
v prvním případě jest toliko 
12 tyčinek a pestíky ve dvou 
řadách, anebo nižádné tyčinky 
a pestíky ve 3 řadách čili do- 
hromady 36 v jednom květu". 
Opylení děje se podobným 
způsobem jako u rozchodníku 
ostrého (str. 435). 
698. Ne třesk střešní ; J plody, ý\ zralý měchýřek. 
Roste na zdech, na skalách 
a střechách, které někdy svými 
listovými růžicemi úplně po- 
krývá. Kvete v červenci a srpnu. 
Jest vlastně rostlinou alpskou, ale od dávných dob se pěstuje na střechách 
venkovských obydlí, poněvadž o něm jest rozšířena pověra, že chrání stavení od 
blesku. ‘ Se střech rozšířil se netřesk na zdi a skály a tam zdomácnil. 
Šťávy z dužnatých listův užívají venkované na rány, bradavice a kuří oka. 
2. N. skalní (S. soboliferum-^ Sims. - obr. 700) podobá se vnějškem úplně 
n. střešnímu, má však listy protáhlejší a květy 6 čet né, s korunou zvon- 
kovitou, bledožlutavou. 
9 Srovn. požil. M na str. 441 . 
9 Slož. z lat. s o b o 1 e s — pupeny, -J- 
f e r r e = nésti. 
