457 
Za to vyskytuje se po vší Moravě roztroušená r. O horného^ (R. Obornyana 
Christ), ve všech vlastnostech s přeďch. se shodující, až na to, že má větévky květní 
namnoze bez ostnů, přisedlé lístky na nervech zřetelně žláznaté, na okraji hlouběji 
dvojitě pilovité a bohatě žláznaté, krátké stopky květní posázené chudě krátce 
stopkatými žlázkami a čnělky lysé. 
8. R. škrablavá (R. scabrata Crép.) shoduje se ve většině vlastností s r. 
šedopýřitou. Má totiž jako ona hákovité, tuhé, stejnotvárné ostny, listy slo- 
žené z 5 — 7 vejčitě okrouhlých lístků, které mají zřetelné, asi 2 7nm dlouhé 
řapíčky a dvojitě ostře pilovitý okraj s v e 1 m i malými, žláznato-brvitými vedlej- 
šími zoubky; na líci jsou listy tmavozelené, nelesklé, na rubu bledší; nejdolejší 
lístky listů stojících uprostřed květních větévek jsou vespod na postranních nervech 
roztroušeně a draslavě žláznaté; na hlavním nervu bývají lístky často krátce 
štětinkaté, ostatně jsou však obak lysé. Palisty jsou vesměs úzké, pokraji žláznatě 
brvité. Kratičké, mezi velikými palisty ukryté stopky květní jsou i s kulatými číškami 
lysé. Vnější ušty kališní jsou zpeřené, po kraji plstnaté a žláznatě zubaté, na 
hřbetě však lysé a bezžlázné; po odkvetení ohýbají se dolů a brzy s kulovatého 
plodu opadávají. Koruna jest bledě růžová. 
Roste pořídku na keřnatých stráních v Krušných horách, českém Středohoří, 
v okolí Pardubic, Čáslavi, Brna a Znojma. Kvete v červnu. 
9. R. drsnolístá (R. trachyphylla Rau, R. Jundzilliana Bess.) podobá se 
značně růži nízké (viz str. 462), má však větve posázené s te j n o t vá r n ý m i, 
silnějšími, zahnutými ostny jen roztroušeně, po 2 pod každým listem, nebo někdy 
větve zcela bez ostnů ; zřídka vyskytují se mezi zahnutými ostny sporé, teninké 
jehličky. Listy skládají se z 5 (někdy i 7), nejhořeji ze 3 tuhých, vejěitých, zašpi- 
čatělých, obak lysých nebo vespod, na středním nervu trochu pýřitých lístků, 
které mají ostře pilovitý okraj se zuby zřetelně žláznatě zoubkovanými, 
namířenými do předu. Všecky lístky květných nebo zelených, plodonosných větévek 
mají na rubu jemnou, vyniklou žilnatinu a na střední i postranních žilkách 
husté, krátce stopkaté, vonné žlázky, od nichž jsou na omak drsné. Pa- 
listy hořejších a v květenství stojících listů jsou širší nežli palisly listů ostatních. 
Květy, rozvíjející se v červnu, spočívají na stopkách žláznatě srstnatých; mají vej- 
čitou číšku, zpeřeně stříhané, na konci v rozšířený přívěsek povytažené, žláznaté, 
po odkvětu rozložené a pak opadavé ušty kališní a veliké, bledě růžové, na nehtech 
žlutavé plátky korunní. Plody jsou skoro kulaté, trochu srstnaté, zvíci třešně. 
Roste pořídku na výslunných, porostlých pahorcích v Cechách v širším okolí 
pražském, záp. Polabí, poříčí Plouěnice, Krušných horách a Brdech, na Moravě v části 
střední a jižní. 
10. R. rezavá neboli vinná (R. rubiginosa^ L., - obr. 713.) poznává se 
od druhů předcházejících, s nimiž se shoduje v ste j not vár n ých, tuhých, 
smáčknutých, ohnutých ostnech - které však bývají často, zvláště na výhoncích ne- 
stejně silné a nejslabší z nich přecházejí v rovné, štětinkovité osténky — nejsnáze 
tím, že má 2 - 3jařmé listy po celém rubu (nejen na nervech, nýbrž i v ploše 
mezi nervy) posázené četnými, rezavými žlázkami, od nichž jsou listy na 
omak trochu lepkavé a voní příjemně po víně. Ostatně jsou poměrně drobné 
lístky vejčitě okrouhlé, na líci dosti lysé, na rubu více méně přitiskle pýřité (ale 
nikoli plstnaté), po kraji dvojitě pilovité, .se zuby krátkými, rozevřenými, 
rezavě žláznatými. 
' ) Ku poctě řed. Ad. O b o r ii é h o, který sepsal Flora voii Máliren und oesterr. 
Schlesieii 1883 — 1886. 
*) Lat. rubigo — rez. 
