458 
Poměrně úzké palisty jsou po kraji bohatě žláznaté. Krátké stopky květní (/) 
a peřenoklanné ušty kališní, které na plodu rovnovážně odstávají nebo se vzpřímují 
vzhůru, setrvávajíce na něm až do počátku zčervenání, jsou po kraji i na hřbetě 
porostlé žláznatými šíětinkami. Plátky kor. jsou vonné, tmavě růžové, 
o něco menší než-li u šípku a tak snadno neopadávají. Čnělky jsou krátké 
a vlnaté. 
Květy, rozvíjející se od 5. hodiny ranní do 9. hod. večerní, jsou poněkud 
protogynické a vylučují na okraji číšky medovinu, čehož u jiných druhů 
není. Kulovatý nebo krátce vejěitý plod (/) jest někdy posázen nemnohými, žláz- 
natými štětinkami a zůstává dlouho tvrdý (nezhniliěuje). 
Roste porůznu na pokraji lesův a na mezích v četných odrůdách, z nichž 
zvláštní zmínky zasluhuje: 
R. malokvětá (R. micrantha^ 
Smith) — považována od některých 
botaniků za samostatný druh. Má 
♦oproti r. rezavé vlastní (R. 
rubiginosa genuina Cel.) ostny 
na výhoncích vesměs stejné, 
lístky široce vejčité, se spodinou 
trochu súženou, na rubu zcela 
hustě pýřité a načervenalými 
žlázkami hustě posázené, stopky 
květní — porostlé měkkými, stopka- 
tými žlázkami — delší číšek, ušly 
kališní po odkvětu nazpět ohr- 
nuté a ještě před zčervenáním 
plodu opadavé, čnělky delší, pří- 
1 y s é a koruny poměrně m a 1 é, 
světle růžové. 
Roste na podobných místech 
jako předch., jest však vzácnější. 
a r. Gogelova^ (R. Gogelana 
Moravě. 
P o z n. K růži malokvěté 
náleží mimo jiné odrůdy též r. 
F o r m á n k o va^ (R. Formánekiana 
Kel.), známá z Červeného kopce 
u Brna a z českomoravské vysočiny 
Kel.), sbírána na kopci Čupku u Frýdlantu na 
11. R. plotní (R. sepium Thuill.) má sporé, stejnotvárné, velmi silné, 
široce hákovité ostny, většinou Sjařmé listy složené z oddálených, úzce ellipti- 
ckých, k oběma koncům súžených, obyčejně dvojitě pilovitých lístků, které 
jsou na líci lysé, na rubu více méně chlupaté, přitiskle pýřité až lysé a tamtéž 
nestejnoměrně posázeny přisedlými žlázkami. Palisty, namnoze stejně široké, 
jsou vespod a po kraji žláznaté. Stopky květní jsou asi 2krát tak dlouhé jako 
číšky a jako ty bez chlupů a žláze k. Lysé ušty kališní - vnější zpeřené 
Slož. z řec. fXLXQÓg = malý -}- cívdog = květ. 
9 J. P. Keller pojmenoval ji tak ku poctě prof. dra. Ed. Formánka (viz ve sv. 
I.), který ji lía uvedených stanoviskách sbíral. 
Nazvána tak Kellerem ku poctě svého obie\átele P. Frant. Gogel}-, horlivého 
botanika moravského, jenž sepsal »Květenu okolí místeckého.* 
713. Ráže rezavá; /plod. 
