459 
— ohýbají se po odkvětu nazpět a ještě před zbarvením vejěitého plodu opadá- 
vají. Plátky korunní jsou prostředně veliké, klínovitě súžené a obyčejně bledě 
růžové, až skoro docela bílé. Čnělky se obyčejně spojují (ale nesrůstají) v tenký, 
lysý sloupek. 
Roste porůznu na mezích, pokrajích lesův a pahorcích. Kvete v červnu. 
12. R. ellíptičná (R. graveolens^ Gren., R. elliptica Tausch) shoduje se ve 
většině vlastností s předcházející, za jejíž odrůdu ji také mnozí považují. ]\Iá větve 
často načervenalé, ostny sice stejnotvárné, vesměs tuhé, ale na výhoncích po- 
někud nestejné; někdy jí však na kvetoucích větvích chybějí ostny docela. Palisty ho- 
řejších listů bývají namnoze širší nežli u listů ostatních. Poměrně drobné lístky jsou 
širší nežli u druhu předch., dvojitě pilovité, na rubu žlázkami páchnoucími bal- 
šámem velmi hustě 
poseté a při tom bud na 
celé ploše nebo jen na 
nervech chlupaté. Lysé, 
(bezžlázné) stopky květní 
jsou krátké, tak že bývají 
ukryty v obalných liste- 
nech. Ušty kališní, téže 
povahy jako u druhu 
předch., jsou po od- 
květu vzpřímeny a 
setrvávají na plodu až 
do úplného uzrání. Plody 
jsou nej častěji vejci tě kulo- 
vaté a krátké čnělky tvoří 
hustě chlupatou 
hlavičku. 
Roste porůznu na 
podobných místech a 
kvete v témž měsíci jako 
předcházející. 
13. R. plstnatá 
(R. tomentosa Srn. — 
obr. 7 1 4) má na výhon- 
cích i větvích obyčejně 
sporé, jen pod řapíky 
listů po 2 sedící, silné, 
m í r n ě o h n u t é nebo 
skoro rovné, stejnotvárné ostny. Listy skládají se z 5 — 7 elliptičných, jednoduše 
nebo dvojitě žláznatě hrubopilovitých, šedozelených nebo bledozelených lístků, 
které jsou na líci více méně hustě c h 1 o u p k a t é, na rubu hustě š e d o p 1 s ť n a t é 
a na nervech poseté sporými žlázkami, nebo bývají skoro bez žlázek. Palisty ho- 
řejších listů (na květních větvičkách) jsou o něco širší nežli u listů ostatních. Ušty 
kališní - vnější střídavě peřenoklané - přesahují bledě růžovou, libovonnou 
korunu; po odkvětu se shýbají dolů, později však od plodu odstávají a posléze 
s něho opadávají. Kulovaté plody spočívají na stopkách štětinkatě ž lá z n a t ý c h ; 
jsou namnoze krátce štětin ka té, přímé a oranžově červené; později však často 
zčernají. 
Roste porůznu nejraději na lesních stráních a pahorcích : v^ Čechách zvláště 
v okolí pražském, Polabí, krajích sudetských, horách Krušných, Šumavě a horna- 
') Lat. ^raveolens = silně vonný. 
714 . Rňžc plsťnatá ; - l plod / íížr du-nopíodé. 
