463 
vených větvích roztroušenými, silnějšími, bezžláznými ostny. Listy, složené z 5 — g 
elliptičných, 2kráte pilovitých lístků. Jsou po obou stranách lysé, stejně zelené a mají 
uzounké palisty přirostlé asi do '/g své délky k řapíku. Květy jsou jednotlivě konečné. 
Podlouhlé prašníky bývají na spodu střelovité. Žlutavě červené plody jsou sploštěle 
kulaté a věnčené vytrvalými, zpeřeně stříhanými, zřídka nedělenými, odstálými 
nebo dolů sehnutými ušty kališními, které jsou obyčejně kratší než koruna. 
Pochází z asijského Turecka a jižní Evropy. Sází se v zahrádkách v rozmanitých 
odrůdách a někdy také, zvláště v plotech, zplaňuje. Kvete již v máji a červnu. 
20 . R. horská neboli převislá (R. alpina L., R. pendulina'^ L., R. pyre- 
naica Gochn. — obr. 717) iná starší (dřevnaté) větve i ]:)eň často bez ostnu, 
výhonky však roztroušeně posázené 
rovnými ostny šidlovitýini a štěti- 
novitými; někdy však jsou 
i výhonky bez ostnů. Listy 
skládají se obyčejně z 3 9 
elliptických, na rubu nasivělých 
lístků, jejichž okraj jest 2krát 
717. Rňzc horská. 
718. Rí^iže beárníkolistá. 
pilovitý, anyť větší zuby jeho jsou posázeny menšími, žlázovitými zoubky. Palisty 
jsou i na kvetoucích větvích úzkě, jen u listů nejhořejších rozšířené. Jednotlivé 
květy, spočívající na dlouhých, obyčejně žláznatých stopkách a rozvíjející se v červnu 
a červenci, mají kališní ušty vesměs jednoduché (nezpeřené), na konci trochu 
rozšířené v kopinatý přívěsek zdéli nebo delší koruny, která jest krásně nachová 
a slabě vonná. Plod jest vejčitý, posléze červený a věnčen vytrvalým, vzpřímeným 
kalichem. Semeníky v číšce jsou přisedlé nebo kratičce stopkaté. Po odkvetení 
stopky plodní se ohýbají, takže plody jsou převislé. 
Roste porůznu v horských lesích v přečetných odrůdách. 
21. R. bedrníkoiistá neboli nejtrnitější (R. pimpinellaefolia DC., 
R. spinosissima Smith - obr. 718) jest drobný, bohatě větevnatý keř, jehož 
9 Lat. pendulimcs — visící, převi.s]ý. 
