464 
červené pně a starší větve jsou hustě posázeny odstálými, nestejně dlou- 
hými, šidlovitými a štětinatými ostny; kvetoucí větévky mají ostny řidší, nebo 
jsou bez ostnů. Lichozpeřené listy skládají se z 5-11 okrouhle vejčitých, jedno- 
duše neb skoro jednoduše pilovitých, drobných, lysých lístků dosti podobných lístkům 
bedrníku. Palisty jsou i u hořejších listův úzké, drobně žlaznatě zubaté, náhle 
rozšířené v rozbíhavá ouška. Drobné květy, vyrůstající v květnu a červnu 
jednotlivě na dlouhých stopkách bez listenů, mají kališní ušty vesměs jedno- 
duché (nezpeřené), hladké, bez stopkatých žlázek, kratší než libovonná, bílá, na- 
žloutlá nebo bledě růžová koruna. Kulovité, zráním černající plody jsou 
věnčeny vzpřímenými, dohromady sevřenými ušty kališními, které zů- 
stávají na nich i přes zimu. Semeníky jsou přisedlé nebo jen kratičce stopkaté. 
Roste na keřnatých stráních v okolí Litoměřic, Veltrus a Vlašimi v Čechách, 
jakož i na výslunných kopcích při cestách a vinicích v střední a jižní Moravě. 
Pěstuje se však též s plnými květy v zahrádkách a sází se i zplaňuje v plotech. 
22. R. lesklá (R. lucida Ehrh.) shoduje se v neste] not varných ostnech na 
výhoncích, v palistech (i na kvetoucích větvích úzkých), v přisedlých semenících, 
v jednoduše pilovitých listech a v nedělených uštech kališních s r. bedrní- 
k o lis tou. Má však ostny na kmenech a květních větévkách šidlovité, dosti sporé, 
často i žádné, listy složené z lístků podlouhle vejčitých až kopinatých, na 
líci trochu lesklých, palisty žláznatě pilovité a květy jednotlivé nebo po 2 až 3 
s růžovými korunami; ušty kališní — zdéli nebo delší koruny a posázené 
žlázkami — rozšiřují se na konci v jazyko vitý, pilovi tý pří věsek a po odkvětu 
brzy opadávají. Plod jest sploštěle kulatý, s počátku šarlatově červený, posléze 
černohnědý. 
Jest původu severoamerického. Byla pozorována jako zplaněle rostoucí na 
březích Ohře (u Karlových Varů a Mariánských Lázní) a v lesním údolí u Pohledů 
v Německobrodsku. Kvete v červnu a červenci. 
