465 
23- R. skořicová (R. cinnamomea L. — obr. 719) má na hladkých, červe- 
nohnědých (skořicových) větvích ostny silné, na spodu rozšířené, více méně za- 
křivené, řídce roztroušené: většinou po 2 pod palisty; někdy též na větvích ostny 
docela chybějí. Výhonky však jsou hustě posázeny ostny štětinovitými, rovnými a 
nestejnými. Listy skládají se většinou z 5 vejčitých, v předu jednoduše pilo- 
vitých, na spodu však celokrajných lístků, kteié, jsouce na rubu popelavé 
a namnoze pýřité, mívají často špinavý, světle nachový nádech. Palisty na větvích 
květonosných jsou značně široké a rozložené do plochy ; na větvích nekve- 
toucích jsou užší a zavinutými kraji k sobě přiložené. Květy, rozvíjející 
se v máji a červnu, stojí na lysých (bezžlázných) stopkách. Kališní cípy jsou 
alespoň zdéli poměrně malé koruny a vesměs nedělené (nezpeřené), vně po 
kraji vlnatoplsCnaté; jen rozšířený konec jejich bývá někdy rozeklán ve 2 — 3 ušty. 
Koruna jest růžová a vonná. 
Plody stojí na stopkách přímo, ^ 
jsou kulovaté, posléze šarla- 
tově červené a věnčené vytr- 
valým kalichem, jehož cípy 
se k sobě sklánějí nebo od 
sebe odstávají. Semeníky v číšce 
jsou stopkaté. 
Vyskytuje se planě (s jedno- 
duchými květy) hlavně jen na 
keřnatých pahorcích v litomě- 
řickém Středohoří a na několika 
místech na Moravě (Cinzendorf 
u Brna, Klášter-Hradisko u Olo- 
mouce). Též se pěstuje a zpla- 
ňuje v plotech a to obyčejně 
s květy plnými nebo polo- 
plnými. 
24. R. čihovitá (R. tur- 
binata^Ait. — obr. 720) má zele- 
né, sivě ojíněné větve s ř í d c e 
roztroušenými osiny jako před- 
cházející; starší (dřevnaté) větve 
bývají často zcela bez ostnů; 
výhonky jsou též jako u druhu 
předch. posázeny nestejnými ostny, pomíchanými většinou jehlicovitými a žláznatými 
štětinami. Listy skládají se z vejčitých nebo vejčitě okrouhlých lístků většinou i na 
spodu hrubě pilovitých, ostatně však na rubu popelavých a pýřitých jako 
u r. skořicové. Palisty jsou i na nekvetoucích větvích více méně ploché, ale 
ovšem užší nežli na větvích kvetoucích. Ušty kalicha jsou zdéli nebo kratší veliké, 
nachové, obyčejně plné nebo poloplné a vonné koruny; jsou vesměs jednoduché 
(nezpeřené), na plodu odstálé a brzy opadavé. Plody přímé, ellipsoidické nebo 
kulovaté obsahují semeníky stopkaté. 
Náležejíc květeně jihoevropské vyskytuje se u nás zřídka jakožto zplanělá 
(uprchlá ze zahrad) v křovištích a plotech. 
25. R. plazivá neboli polní (R. repens Scop., R. arvensis Huds., R. silvestris 
Herm. — obr. 721) má dlouhé, řídce ostnité větve, jimiž se plazí po zemi nebo 
Z lat. t u r b o = kotouč, okrouhlý terč. 
30 
