479 
a čnělky zahalující . . . Prostředně veliké, vejčité plody skládají se z peckoviček 
černých, lesklých, pozdě dozrávajících. 
Roste porůznu v lesích, na keřnatých stráních, v mýtinách i v polích, hlavně 
v severnější polovině Čech, Brdech a Plzeňsku, jakož i na Moravě a ve Slezsku 
a to v několika odrůdách, z nichž zvláštní zmínky zasluhuje od některých za 
samostatný druh považovaný : 
O. velkokvětý (R. discolor^ Čel., R. pubescens- W., R. hedycarpus^ 
Focke) s listy na líci skoro lysými, zelenými, narubu běloplsťnatými a s pruty 
od přitisklých chlupů 
namnoze šedopýřitými. Ve- 
liké plody jeho ^‘^ou pří- 
jemné chuti. 
Vyskytuje se pořídku 
v Kladských a Orlických 
horách. Brdech a v střední 
i jižní Moravě. 
5. 0. dvojbarevný 
neboli pestrý, příjemný(R. 
bifrons-^ Vest. - obr. 736) 
shoduje se v mnohých vlast- 
nostech s o. chlupato- 
k m e n n ý m ; máť jalové, 
tupě 5hranné, obyčejně 
č ervenoh n ěd é, ir^ojí- 
něné, často šlaliou. ■•‘'ě 
poléhavé pruty poiootlé 
přitisklými,bezžláznými 
chloupky a posázené na 
hranách silnými, dlouhými, 
většinou rovnými, zřídka 
křivými, na straně slu- 
neční načervenalými ostny. 
Listy jsou na výhoncích 
vesměs znoženěbčetné, 
zřídka Sčetné, na líci lysé 
a tmavozelené, na rubu 
hustě, křídově b ě 1 o p 1 s ť- 
naté, složené z lístků ve- 
směs zřetelně řapíčkatých, 
ztuha kožo vitých. Na kvě- 
tonosných lodyhách jsou 
listy trojčetné, nahoře též 
jednoduché. Květy jsou 
v prodloužené, chudolisté 735 . Ostružinník dvojbarevný. 
latě, složené z větví 3 — 4 
květých, rozkladitě odstálých, jež kromě hustých chlupů posázeny jsou 
četnými, šidlovitými ostny. Mají hladce běloplsťnaté lístky kališní a široce vejčité 
9 Lat. discolor = růzuobarvý. 
Lat. pubescens = pýřitý. 
Slož. z řec. jyáéí = příjemný xaojióg = plod. 
*) Lat. bifrons = s dvojit^mii listy (bis = dvakrát -|- frons = list), vzhledem 
k tomu, že jsou listy jinak zbarceuy na rubu nežli na líci. 
