492 
1. Jahodník obecný (Fragaria vesca^ L., \X alderdbeere - obr. 750) jest 
bylina vytrvalá, vyhánějící z oddenku dlouze řapíkaté, Sčeíné listy, složené z vej- 
čitých, pilovitých lístků, a přímé, 5 -15 cm vysoké, chlupaté lodyhy s několika stop- 
katými květy v konečném vidličnatém vrcholíku. Z paždí přízemních listů 
vyrůstají, zvláště po odkvetení, plazivé výhonky, které zapouštějí z úžlabí svých 
listů do země kořínky. Jimi jsou pupeny v těchtO' místech dobře vyživovány a 
vzrůstají v samostatné rostliny, jež pak mohou od rostliny mateřské býti od- 
děleny a jinam přesazeny. Nestane-li se tak, vznikne za příznivých okolností kolem 
rostliny tuateřské tolik nových rostlinek, že pokrývají půdu hustým kobercem. 
Květy (F), objevující se v květnu a červnu, mají na okraji miskovité číšky 5 lístků 
kališních (k), s nimiž se střídá vně 
tolikéž mnohem menších lístků ka- 
líška neboli kalicha vnějšího (Z^)-, a 
uvnitř 5 bílých, hvězdovitě rozlo- 
žených plátků korunních {c). Tyči- 
nek bývá obyčejně 20; dle Eich- 
lera stojí ve 3 kruzích (obr. 751): 
ve vnějším kruhu jest jich 10 zá- 
kališních a stojí po 2 zdánlivě 
751. Diagram kreht jalwduikorého . 
750. Jahodník o hec ji i’ 
F podélný řez květem : k kalich, c koruna, i lůžko: 
s postranní čnělkou l : P\ poupě uzavřené kalichem k 
kalich ; V větévka s plody. 
před plátky kor., v prostředním 
kruhu jest jich 5 zákorunních 
a ve vnitřním kruhu též 5, ale zá- 
kališních a ty jsou největší. Někdy 
ovšem zdvojnásobuje se počet ty- 
činek obou kruhů vnitřních, tak že 
jich bývá celkem až 30. 
p semeník 
vnější 
Semeníků (/>) jest též větší 
počet a jsou zvláště tím zajímavé, 
že mají čnělky (/) postranní, nikoli konečné, jak tomu bývá u valné většiny rostlin. 
Sedíce na homolovitém lůžku (/), jež později zdužnatí, značně se vyklene a zčer- 
vená, dospívají \' drobné nažky do povrchu zdužnělého lůžka více méně ponořené (K). 
Když nažky dozrají, oddělí se celé lůžko od vytrvalého, odstávajícího kalichu a 
odpadne. 
Na večer ohýbají se poněkud stopky květní, aby útlé ústroje vnitřní netrpěly 
příliš rosou a vyzařováním tepla do chladnějšího okolí; druhého dne však za 
b Lat. vescu.s — malý, vzhledem k ostatním, .statnějším drnliňm. 
-) Se stanoviska morfologického dlužno každý lístek vnějšího kalíšku považovat! za 
srostlé 2 sousední palisty lístkii kalicha vlastního. 
