503 
vytrvalého oddenkii [tuhou, přímou lodyhu, která i s listy jest drsně srstnatá. 
Listy jsou dlanitě 5— Tčetné, složené z lístků podlouhlých, po každém kraji v 6 - 12 zubů 
pilovitě rozstříhaných; nejhořejší listy bývají však 3ěetné a přisedlé. Na rubu jsou 
listy stejně zelené jako na líci, od roztroušených, krátkých chloupků drsné, na žilách 
dlouze chlupaté. Květy, rozvíjející se v červnu a červenci mezi 11-12 hodinou 
polední, jsou v konečném, vidličnato-vrcholíkovitém květenství a majíiihledné,ble- 
dožluté, již druhého dne po rozvití opadavé koruny zdéli asi lístků kališních. 
Roste porůznu na keřnatých, travnatých a výslunných stráních, při krajích 
lesních a na mezích. 
10. M. skalní (P. rupestris L. — obr. 
763) má též vytrvalý oddenek, z něhož vyrůstají 
dlouze řapíkaté, lichozpeřené listy, složené 
z 5 — 7 vejěitých, nestejně velikých a nestejně pi- 
lovitých lístků a ze středu jejich přímá, obyčejně 
nachově naběhlá, odstále pýřitá, nahoře vidliě- 
nato-vrcholíkovitě větvitá lodyha; listy lodyžní, 
výše postavené jsou 3ěetné. Úhledné květy, po- 
dobné květinu jahodníku, sestavené na vrcholku 
lodyhy v chudém květenství, mají plátky ko- 
runní bílé, asi 2krát delší lístků kališních. Ty- 
činek bývá až 30, ve 3 kruzích po 10. ^ 
Roste na lesnatých stráních, lesních lukách 
a travnatých pastvinách, v Čechách v širším 
okolí pražském, v hornatině Křivoklátsko-Be- 
rounské. Brdech, záp. Polabí, v poříčí Plouč- 
nice, Jiěínsko-Boleslavsku a 
krajině žatecko-teplické; na 
Moravě v části střední a jižní. 
Kvete v máji a červnu. 
11. M. jarní (P. věrna 
L. p., P. tabernaemontani ^ 
Aschers. - obr. 764) vyhání 
z oddenku četné, dlouze řa- 
píkaté listy přízemní a trs po- 
stranních, na všecky strany roz- 
ložených, na spodu bledých, 
poléhavých i vystoupavých 
lodyh, které se rozvětvují vi- 
dliěnato-vrcholíkovitě v četné, 
rozvláčné větve a větvičky, a 
jsou tak jako řapíky listů po- 
rostlé přitisklými nebo trochu odstálými chlupy. Spodní listy jsou dlanitě 
5 — 7ěetné, hořejší 3četné až jednoduché; všecky pak jsou složeny z lístků lysých 
nebo více méně chlupatých (ale nikdy plstnatých), vejěitých, z předu pilovitě ro- 
zeklaných po každé straně ve 2 — 4 tupé zuby; prostřední (konečný) zub jest nej- 
menší (kratší obou zoubků sousedních), proto jsou lístky v předu jako useknuty. 
Květy, sedící na dosti silných stopkách, které za plodu jsou vystoupavé a na 
konci ohnuté, mají tutéž stavbu jako květy m. husí, jsou však o něco menší; citro- 
762. Mochnn přímá. 
’) Ku poctě Jak. T a b e r n a e in o ii t au a, který pracovav 36 let na velikém herbáři, 
zemřel v Heidelberce r. 1590. 
