510 
složené z lístků užších, které mají po celém okraji 7—13 (u slabších rostlin též 
jen 5 — 9) zubů a jsou na rubu pýřité (nikoli plstnaté), ovšem na nervech porostlé 
dlouhými hedvábně lesklými chlupy. 
Roste tu a tam na trávnících a mezích od Prahy až k Dobříši a Křivo- 
klátu a to obyčejně hromadně. Kvete v touž dobu jako předch. 
zahrad/ich pěstuje se vedle jiných často 
mochna křovitá (P. fruticosa^ L.--obr. 775). Jest 
keř až 1 in vysoký, s 2 — 3jařmě lichozpeřenými listy, 
jejichž lístky jsou jwdlouhle vejčité a celokrajné; 
žluté květy jsou zvíci květů m. husí. — Pochází 
ze Sibiře ; roste však také planě v Pyreneích. 
Rod 6. - (Geum,-^ Nelken- 
\xurz) má pod kalichem 5 lístků vnějšího kalicha 
jako mochna, ale nažky jsou opatřeny konečným 
ocasatým přívěskem (vytrvalou čnělkou). U nás ho 
rostou 3 druhv: 
, , . , I květ}' příiné ' obeeiiv 1 . 
lodyha více- ' 
kvétá ; čnělka | 
kolénkatá květy převislé | potoční 2 . 
775. Mochna křovitá. 
lod. jednoduchá: j 
čněl. nečláukovaiiá ) 
1. Kuklík obecný neboli benedykt- 
(Geum urbanum^ L. — obr. 776) jest vytrvalá 
bylina mající přímou, větevnatou, srstnatou lodyhu, 
která se obyčejně vidličnato-vrcholíkovitě rozvět- 
vuje v nemnohé větve, a listy trojího druhu: 
nejspodnější jsou totiž přetrhovaně a lyrovitě li- 
chozpeřené, dlouze řapíkaté, hořejší listy lo- 
dyžní jsou 3dílné nebo 3klané, krátce řapíkaté a velikými palisty opatřené, 
nejhořejší pak jsou obyčejně jednoduché a přisedlé. Květy {F, objevující se 
od května do července, stojí jednotlivě na koncích větví. Mají na okraji ploché 
číšky 5 lístků kališních (/e), s nimiž střídá se vně 5 menších lístků kalíška (k^), 
uvnitř 5 žlutých plátků korunních, které jsou asi tak dlouhé jako kalich, a četné ty- 
činky; četné pestíky, spočívající na kuželovitém lůžku, dospívají v nažky (/) s vy- 
trvalou, asi uprostřed kolénkatě prohnutou čnělkou, sedící na vrcholku (nikoli 
po straně jako u jahodníka a mochen). Touto čnělkou, jejíž hořejší část později 
upadne a nový konec se vyvine v háček, chytají se nažky na srst zvířatům a na 
šat lidem a tak se daleko rozšiřují. 
Před deštěm a na večer ohýbají se stopky květní dolů, aby květ netrpěl 
vodou dešťovou a rosou. V rozvitých květech dospívají nejprve vnitřní blizny, vy- 
') Lat. frutex = křoví. 
-) Tak slově i v polštině (kukli k, beiiedyktt, rus. rpeOeneiťL, chorv. beiiedi- 
čiua, žehnáni kořen. Drnhé jméno vztahuje se k tomu, že kořeny jeho sbíraly se kolem 
sv. Benedikta (21. března); tím v3-světlnje se i název první, neboť sv. Benedikt b\d mnich 
a nosil kuklu. 
Zove se tak již u Plinia ; snad od yevo) — chutnám, vzhledem k vonnému kořeni. 
Lat. urbanus = méstsk}'. jemný- (vonný). 
