530 
1. Třešeň^ ptačí- (Prunus avium - L., Cerasus'^ dulcis^ Gártner, Súss- 
kirsche - obr. 805 a 806) je strom s rozkladitými, dosti tlustými, hladkými vět- 
vemi a vejčitými, po kraji pilovitými, nelesklými, na rubu více méně pýřitými listy, 
které mají dva úzké, záhy opadavé palisty a pod čepelí na řapíku 1 - 2 tmavo- 
ěervené žlázky, vyměšující nasládlou tekutinu. Někteří biologové vysvětlují účel 
těchto žlázek v ten rozum, že vyměšovanou tekutinu lízají rádi mravenci, kteří za 
ní hojně na listy vylézají a chrání listů pak proti rozmanitým vetřelcům, zejména 
proti některým housenkám a larvám. V mládí bývají listy ve dvé řasnatě složeny 
a takřka slepeny lakovitým povlakem, kterým se zamezuje vyzařování tepla za 
chladných nocí, jakož i přílišné vypařování vody za slunných dnův a to tím více, 
any listy jsou ke slunci obráceny hranou, nikoli plochou. 
Dlouhostopeěné květy (F) 
objevují se před listy v dubnu 
a květnu, vyrůstajíce většinou 
na kratičkých pavětvičkách 
v chudých okolících. Na spodu 
okolíků je po několika šupi- 
nách, které zahalovaly květy, 
dokud byly útlými poupaty, 
proti mrazu, dešti a jiným ne- 
pohodám. Rozvité květy bý- 
vají většinou obráceny více 
méně k zemi nebo na stranu, 
čímž pyl i medová šťáva 
v číšce se vylučující jsou chrá- 
něny před zmoknutím ; proto 
také asi mívají třešně z našich 
ovocných stromů ovoce nej- 
jistěji. Na okraji baňkovité 
číšky (/) je 5 nazpět ohrnu- 
tých, ěervenavých lístků ka- 
lišních (/^), 5 sněhobílých, slabě 
libovonných, široce vejěitých 
plátků korunních a nejčastěji 
30 tyčinek sestavených ve 3 
kruzích, jak znázorněno dia- 
gramem (obr. 807). Tyčinky 
vnějšího kruhu jsou nejdelší, 
vnitřního kruhu nej kratší. 
Svrchní semeník (p), tvo- 
řený jediným plodolistem a 
nesoucí jednoduchou čnělku, sedí volně na dně číšky (/), která nikterak s ním ne- 
srůstajíc později usýchá a i s kalichem opadává. 
Opylení pylem cizím obstarává hmyz, který vyssává ze dna číšky medo- 
vinu a požírá pyl. Když květ rozvil, má sice dospělou bliznu, ale prašníky jsou 
ještě zavřeny, vyjímajíc prašníky nejkratších, vnitřních tyčinek. Poněvadž blizna 
jest asi ve stejné výši s vnějšími tyčinkami, může na ni hmyz, přilétaje ze starších 
0 Vyskytuje se i v jiných nářečích slov., na př. rus. ^epemna, pol. trzeánia, 
chorv. trešnja atd. Původ jeho dlužno hledativlat. cerasus nebo v persk. ker as; viz 
pozn. 2) str. 533. 
^) Lat. avium = ptačí, jsouť peckovice oblíbenou potravou mnohých ptáků. 
Viz pozn. na str. 533. 
Lat. dul cis = sladký, oproti druhu násl., který má plody nakyslé. 
805. Třešeii ptačí (kvetoucí); 
P podélný řez kv^ětem bez korun)’ ; t číška, k kalich, p pestík. 
