531 
květň cizí pyl dobře otírali. Ve dvou dnech dospějí všecky prašníky, otvírajíce se 
postupně od vnitřních ku vnějším a to na straně vnější, od blizny odvrácené. Po- 
něvadž jsou kromě toho tyčinky od blizny oddáleny (šikmo rozpřaženy), jest opy- 
lení vlastním pylem velice znesnadněno, ač nikterak \yloučeno a nikterak bez 
i'ičinku. Doba květu trvá 7 — 8 dnů. 
Plody (obr. 806) jsou známé peckovice příjemné, sladké chuti, spočívající 
na dlouhých, hladkých stopkách, snad za tou příčinou, aby k nim nemohli někteří 
806. Větévka třesně ptačí S plody; / podélný řez pecko vicí. 
živočichové (mravenci, škvoři, svinky, brouci), kteří s hladkých stopek se smékají.. 
Uvnitř peckovice vězí hladká, tvrdá pecka obsahující jediné semeno ; vězíc v pecce 
semeno je chráněno, když dužnatá rubina shnije, 
před zkázou až do jara; a prochází-li pecka střevem 
některého živočicha, jenž se sladkou rubinou ji byl 
spolkl, nemohou kyseliny žaludku a střev semeno 
rozežrati a klíčivost jeho zničiti. 
Třešeň roste planě porůznu v horských lesích 
po vší Evropě. Má však jsouc planá červené pe- 
ckovice vždy jen asi zvíci bohatého hrachu a chuti 
nevalné. Proto však přece je požírají rádi někteří 
ptáci i čtvernožci, kteří pak nestravitelné pecky 
s trusem z těla vyvrhují a tak k rozšiřování stromu 
nemálo přispívají. 
Někteří mají za to, že třešeň pochází z krajin 807. Diagram květu třešňového. 
okolo Černého a Chvalinského moře a že tudíž 
třešně v našich lesích rostoucí dlužno považovat! za zplanělé (nikoli plané). 
Zušlechťováním docílilo se mnoha odrůd, jež možno zařaditi do 2 skupin: 
I. Třešně měkké (Cerasus Juliana ^ DC., Weichkirschen) s plody měkkými, 
6 Zrají v červenci (= Julius). 
34 ’ 
