535 
K- jsou ovšem mnohem menší - višni obecné. Od této však se poznává nejlépe tím, 
K' že má listy dvoje: na koncích větví zašpičatělé, na postranních, kratičkých pa- 
V větvičkách však zaokrouhlené. Plody jsou červené, kyselé, podobné chuti jako višně. 
Roste porůznu na slunných stráních a při krajích lesních, v Cechách zejména 
Jr v širším okolí pražském, Polabí a krajině teplicko-žatecké, na Moravě hlavně v části 
B. jižní a střední. Kvete jako obě předch. v dubnu a máji. 
S' 4. Střemcha^ obecná (P. padus- L., Padus avium Milí., Traubenkirsche - obr. 
■ 8 1 3) je strom nebo vysoký keř s vejčitými, pilovitými listy, které bývají v mládí potaženy 
Í lakovitým povlakem a mívají 
na řapíku u čepele 2 červe- 
navé, sploštělé žlázky asi téhož 
významu jako u třešně (str. 530). 
Bílé, hořkými mandlemi zapá- 
chající a hlavně v máji se roz- 
víjející květy (F), které mají 
touž stavbu a týž způsob opy- 
lení jako květy třešňové, jsou 
sestaveny na listnatých, koneč- 
ných větévkách v bohatých, 
šikmo převislých hroznech, 
tak že pyl dešťem mnoho 
, netrpí. Kulaté, černé, lysé, ne- 
' ojíněné peckovice, zvíci hrachu, 
jsou trpké a nechutné, proto 
ý však přece oblíbenou potravou 
některých ptákův, kteří duž- 
i natou rubinu jejich strávivše 
: pecky s trusem vy vrh ují a tím 
i k rozšiřování rostliny i na 
^ místa vzdálená značně přispí- 
vají. Lidé sice peckovic pro 
I ' trpkou chuť nepožívají, ale 
barví jimi vína i rosolky; na 
severu z nich pálí kořalku. 
■ Roste planě na pokrajích 
lesů v a v křovištích. Sází se 
léž v sadech. 
Pozn. V Krkonoších vyskytuje se odrůda s hrozny zcela vzpřímenými 
— s tř. s ka 1 n í (P. petraea Tausch). 
^ 5. Mahalebka,^ turecká višeň neboli střemcha skalní (P. Mahaleb^ L., 
Weichselkirsche obr. 814) jest keř nebo stromek s vejčitými listy, jež připo- 
, mínají poněkud listy hruškové. Bílé, vonné květy, rozvíjející se již v dubnu a květnu, 
ý jsou sestaveny v přímých, na spodu listnatých chocholících. Plody jsou podlouhle 
kulovité, černé a trpké. 
Sázívá se v sadech, ale v střední i jižní Moravě, zvláště v poříčí Dyje a 
' ') vStaro,;!. slově črěiiiuclia, iiovosl. č r ě ii s a, rus. Hepe.Aixa, chorv. a srb. creinza, 
I pol. trženích a nebo c žere nich a atd. 
-) Řekové nazývali tímto jménem (jrááoí) mahalebku. 
^) Mahaleb jest arabský název této višně. 
