539 
Pilatka švestková (Hoplocainpa ťulvicornis, Teiithredo mono — obr. 8 1 7 C) 
blanokřídlý, drobný, na těle černý hmyz, jehož larvy žijí v mladých plodech 
vyžírajíce měkká jejich jádra. Následkem toho plody za několik neděl po odkvětu 
zmodrají a opadávají. Po té z nich larvy vylézají a zakuklují se v zemi. 
Mšice švestkové (Aphis pruni F.) objevují se hlavně v červenci a srpnu 
na rubu listů, vyssávajíce z nich šťávu, následkem čehož listy se zkrabatí, zakrní a 
záhy uschnou. 
Z c i zo pasných hub, jež zaviňují různé choroby na švestkách, jsou nej- 
rozšířenější : 
I. Exoascus pruni (Fuck. — obr. 818 A), jehož vláknité podhoubí, pře- 
zimovavší v mladých větvičkách, vniká na jaře do semeníků a přeměňuje je v na- 
fouklé, často značně veliké, smáčknuté, s počátku zelenavé, později však žluté až 
818 . Choroby Švestky zaviněné houbami; 
Exoascus pruni (A) a Polystigma rubruni (B). 
hnědé, duté bouchory (po uch lat a, rampouchy, vačky, na Moravě též 
ropouchy, husary zvané). 
2. V listech cizopasí velice často kromě jiných houba Polystigma rubním 
Tul. (obr. 818 B), vytvářející po obou stranách (na líci i rubu) veliké, žlu to čer- 
vené naduřeniny. Listy touto chorobou postižené — a často jich bývá většina — 
opadávají dříve nežli listy zdravé, výtrusy na nich přezimují a z jara působí nové 
nákazy. 
3. Hojná jest též na listech Phyllosticta prunicola Sace., která vytváří 
hnědé skvrny, později uprostřed sucho mázdřité, až děravé. 
4. Monilia fructigena Pers. objevuje se v mokrých letech na zralých 
plodech, jež následkem toho hnijí a pokrývají se bělošedými, plísňovitými bradav- 
kami. Dostanou-li se (na př. těsným stykem) výtrusy z těchto bradavek na švestky 
zdravé, nakazí je záhy také; i vídáme pak často 2 — 3 hnijící švestky k sobě jako 
přilepené. 
