540 
7. Slíva’ obecná jinak trnoslívka- nebo prcavka (P. insiíitia^ L, Kriechen- 
pflaume — obr. S19) podobá se úplně švestce až na tyto rozdíly: má mladé 
větévky aksam i to vě pýřité až plsťnaté, řapíky bez žlázek, plátky korunní, 
rozvíjející se v týchž měsících jako u švestky, čistě bílé a plody kulovaté, 
s více méně vypuklými peckami, které jsou s vrstvou dužnatou (masem, rubinou) 
srostlé, tak že se od ní dozravše neoddělují. 
Sází se pro chutné plody (kulatky, 
zelinky atd.) v četných odrůdách. Místy také 
zplaňuje v křovištích a plotech, majíc pak větve 
více méně trnité, ovoce drobné, modravě ojíněné, 
trpké. Pochází nejspíše z Asie jako švestka. 
Poznámka i . Zušlechťováním slívy 
obecné, jakož i švestky a vzájemným křížením 
obou podařilo se zahradníkům kromě již uve- 
dených docílili ještě několik vzácných odrfid, jež 
bývají s oblibou v ovocných zahradách pěsto- 
vány. Jsou to zejména: ringle,^ blumyp kar- 
lata,® š p e n d 1 í k y a d u r a n č e.® 
P o z n. 2 . Tak zv. m i r a b e 1 k y ^ jsou 
plody zušlechtěného balkánského druhu Prunus 
ce ras i f e r a Erh. (P. myrobalana^ Hort.), který 
tvoří přechod mezi švestkou a třešní. Má květy 
bílé, s mžovým nádechem, na dosti dlouhých 
stopkách v okolících. U nás pěstuje se v zahra- 
dách zřídka ; ovoce se k nám dováží z jihu. 
8. Trnka’" (P. spinosa ” L, Schlehe, 
Schwarzdorn - obr. 820) jest silně větevnatý 
keř, í - 2 m vvsoký, s odstálými, silnými trny 
(zakrnělými to větévkami ’-), vejčitými, pilovitými 
listy a bílými, vonnými květy téže stavby jakou 
mají květy švestkové nebo třešňové. \ Vrůstajíce 
před rozvitím listů již v dubnu a květnu vět- 
šinou jednotlivě, květy mají lysé stopky 
Kulaté, černé, modře ojíněné, trpké plody stojí 
'i Vy.skytuje se již ve stsloveiištině (sliv a, sljuva) i v jiných řečech slovaii.; 
nsloveii. sliv znamená modravý. Odtud (dle INIiklosičei pochází i něm. Schlehe ( v stněni. 
slea. šleha). 
- 1 Dle rnsk. t r p h c .i n h í\ : chorv. t r n o š 1 j i v a. 
■‘) Z lat. insitus = štěpovaný. zuSlechtěii}'. 
Od franc. reine Claude = královna Klandie. k jejíž poctě byly pojmenovány. 
-’’) Dle něm. Pflanme, jehož .starší forma byla Pflnnie, od lat. prunum. Na 
Moravě říkají flóniy. 
Dle pol. k a rl e = trpaslík (dle Jungni. k a r 1 e t i. = krnětii, vzhledem k drobným 
plodiim některých odrůd. .Srovn. též něm. Kerl = ťulpas, angl. cliurl — sedlák. 
") Utvořeno (dle Matzenaura) od něm. vSpilling. 
0 jTiiénem diiracina nazř-váin* druhdy meruňky, poněvadž se zároveň s broskvemi 
nejvíce pěstoval}- okolo města Duraku v Persii. Jiní odvozují od franc. dorer, vla.šsk. 
dorare = pozíatiti, vzhledem k žluté barvě někter} ch odrůd, nebo od vlask. du raci ne 
= tvrdý, jadrný; .srovn. též pozn. ') na .str. 532. 
■') Od řec. ifvoor = balšáin, masť -j- (iá/.arog — žalud, oříšek. 
Také v jiných řečech slovan. se tak nazývá, na př. v i'U.št. TOpm., v polšt. tarň, 
v chorv. t r n a v k a atd. 
“) Dat. spin os US = trnitý. 
Viz v Slovu, terminol. pod heslem trn. 
819. S/Í7'(7 obecná neboli trnoslívka. 
nanejvýš 2kráí delší nežli číšku, 
na stopkách většinou přímo. 
