Pochází prý z Armenie, což však někteří jDopírají, poněvadž jí tam nenalé- 
zají planou; za to však roste planě v Tiirkestanu, Mandžurii a sev. Číně, pročež 
tyíG kraje pokládají mnozí za její pravlast. Sází se ii nás v teplejších polohách 
pro chutné ovoce v sadech. 
10. Broskev’ (P. persica^ Baillon, Persica'^ vulgaris Milí., Pfirsich - obr. 
822) jest stromek až 8 m vysoký; má oproti široce vejčitým listům meruňky listy 
kopinaté, pilovité a krátce řapíkaté, anať délka řapíku dosahuje sotva poloviční 
střední šířky čepele, která je v pupenu ve dvé složena (nikoli svinuta) ; vůbec 
821. Meruňka. 
podobají se listy broskve listům některých druhů vrb. Kalně růžové květy, roz- 
víjející se již v dubnu, sedí po stranách větví jako u meruňky, ale kulaté, na po- 
vrchu aksamitově plstnaté plody obsahují pecku rozbrázděnou, až děrkovanou. 
Pocházejíc z Persie, pěstuje se v sadech pro chutné ovoce. 
V listech cizopasí často houba Exoascus deformans, následkem čehož 
bublinatě naduřují a krabatí se. 
Pochází z Persie, proto plody její zvali Římané » perský mi jablky« (mala 
persica). Odtud též něm. Pfirsich, chorv. br eskva a čes. b r o s k e v(»ex graec. et lat. 
.'^eQoixóg = persica« Jungm.) Ostatně znamená slo\dnské brosk poupě, zvláště poupě 
'fcxikové. 
