55Q 
Patře květeně severnější, sází 
se zřídka v sadech; na Pláchni 
ii Horažďovic roste planě. Kvete 
jako všecky předch. druhy v máji. 
jejíce se v květnu, mají podobnou stavbu 
jako květy jabloňové. Žluté, na povrchu 
(alespoň s poéátku) plstnaté malvice 
podobají se jablkům nebo hruškám 
(kdou le jabl ko vá a kd. hrušková), 
obsahují však ve vnitřních, chruplav- 
čitých pouzdrech nikoli 1 -2, nýbrž 
více (8 — 20) semen, jejichž slupka ve 349^ Břek. 
vodě nabotnavši zrosolovatí. 
10. Muk* prostřední (P. 
intermedia Ehrh., Sorbus scandica^ 
Fr.) má podlouhle vejčité listy asi 
5 krát delší řapíka, zpeřeně roze- 
klané, ale laloky spodní menší nebo 
asi stejně veliké jako 1. horní a na 
rubu šedoplsťnaté. Bílé květy jsou 
v chocholičnatých latách, mají vej- 
čité, bílé plátky, jen 2 čnělky a 
daleko vyčnívající pra.šníky ; do- 
spívají v plody barvy pomoran- 
čové, uvnitř žluté. 
848 . Muk krkonošským 
Rod 2. Kclovilo^ 
obecná (Cydonia- vulgarisPers., 
Piriis cydonia L., Quitte - obr. 
850) jest keř nebo stromek s vej- 
éitými, celokrajnými, na rubu 
plstnatými listy a úhlednými, ve- 
likými květy, které sedí jedno- 
tlivě na koncích větví a rozví- 
b Lat. scaudicus ~ švedsk)-, ve Švedsku (Scaudia) rostoucí. 
b Dle města Ky donu (uyněiší Kanea) na Krétě tak pojmenována, poněvadž odtamtud 
ji Řekové nejprve poznali. Český název utvořen dle řec. xvdóviov. V některých krajinách 
říkají kdoulím též »kutny«, což jest dle něm. Ouitten. 
