580 
Je-li příliš sousedním rostlinstvem zastíněna, vrbovka nevytváří semen, anať 
poupata květní ani nerozvivše opadávají. Za to však značně vzrostou podzemnf 
šlahouny a vypučí z nich nové rostliny, kdežto rostliny sluncem dostatečně osvě- 
tlované a iihledné květy vytvářející mají šlahouny obyčejně nepatrné. 
Roste hojně na pokrajích lesů, na mýtinách, a v pobřežních křovištích. 
Dříve sejí, zvláště kořene, užívalo v lékařství. Květy poskytují dobré pastvy včelám.. 
2. V. chlupatá (E. hirsutum L. p., E. grandifloruuR Web. — obr. 881) ma 
oblou lodyhu větevnatou, od krátkých, namnoze žláznatých chloupků pýřitou,. 
často též od dlouhých chlupů hu- 
ňatou. Listy spodnější jsou vstřícné,, 
hořejší střídavé, oboje však při- 
sedlé, spodem lodyhu as do- 
polovice objímá j í c í, vejčitě ko- 
pinaté a po kraji pilovitě zoubko- 
vané, více méně pýřité (L). 
Květy vyrůstají na krátkých, 
stopkách jednotlivě z paždí listův 
a stojí vždy, i před rozvitím přímo.. 
Nicméně ohýbají se před deštěm 
poněkud jejich semeníky (nikoli 
stopky), tak že rozvitý květ se skloní 
na stranu a kapky dešťové do něho 
nevnikají. Mají poměrně veliké (as- 
1 cm dlouhé - v celém rodě největší),, 
tmavonachové plátky v předu srd- 
čitě vykrojené, a tyčinky (4 delší a 
4 kratší) i čnělku, jako všecky ná- 
sledující druhy kromě nejposled- 
nějšího, rovné, nikoliv dolů se- 
hnuté (obr. 881 F). Slizna má 
všecky 4 laloky do kříže roz ložen y- 
Tobolkyjsou odstále srstnaté. 
Dle pozorování Schulzo- 
vých vyskytují se květy trojího 
tvaru a trojí velikosti: a) Veliké, 
souměrné, význačně protandrické,. 
s velmi dlouhými, dolů sehnutými 
čnělkami. b) Prostřední, skoro 
pravidelné, slabě protandrické, s rov- 
nými čnělkami. c) Malé, pravidelné, 
homogamické, s krátkými čnělkami.. 
Kromě rostlin s květy obojakými, možno nalézti též jedince s květy pestíkovými, 
které mají sice tyčinky, ale prašníky jejich se nikdy neotvírají. 
881. Vrbovka chlupaiá; 
L okraj listu (zvětš.) ; F střed květu. 
Roste hojně na březích řek i rybníkův a ve vlhkých příkopech, vyhánějíc 
v době květu z oddenku dlouhé, dužnaté, podzemní výběžky. Kvete v měsících letních.. 
3. V. malokvětá (E. parviflorum Schreb., E. pubescens"^ Roth. — obr. 882) 
podobá se vnějškem, pýřitou až huňatou (ale bezžláznou), oblou lodyhou, jakož. 
Lat. graudiflorus = velkokvětý. 
■-) Lat. p 11 b e s c e 11 s = pýřitý. 
