586 - 
]\Iezi vzácné druhy vrbovek naší květeny patří tyto: 
lo. V. horská neboli drchničkolistá (E. anagallidifolium^ Lamk., E. alpinum 
L. p. — obr. 891) — drobná, sotva na píď vysoká bylinka, s jednoduchou, lysou, 
dvěma podélnými, vyniklými čarami opatřenou a často 
načervenalou lodyhou, s podlouhle vejčitými, c e 1 ok r a jný m i 
nebo velmi mělce zoubkovanými, řapíkatými, většinou 
vstřícnými listy as 1—2, řidčeji až 4, růžově nachový- 
mi, drobnými květy, které před rozvitím jsou nící. 
Roste pořídku na vlhkých, pramenitých místech a 
v štěrbinách skal vysokých Krkonošů, v Šumavě a mo- 
ravsko-slezském Jeseníku. Kvete v červenci a srpnu. Odkvetši 
vyhání z plazivého oddenku četné nadzemní, provazcovité, 
listnaté výběžky. 
II. V. nící (E. nutans Schmidt — obr. 892) po- 
dobá se drobným vzrůstem a celým vnějškem druhu 
předcházejícímu, za jehož odrůdu se též často považuje. 
Jest však jemně pýřitá, na hranách lodyhy chlupatá 
a má vejčité, tupé, téměř celokrajné, přisedlé nebo kra- 
tičce řaplkaté listy jen dole 
vstřícné, ostatně stří- 
davé. 
Květy mají drobné, 
bledě lilákové koruny a ky- 
jovitou, nerozloženou bliznu. 
Kvete v týchž měsících 
891 . Vrbovka horská] a roste tamtéž jako 
f semeno (zvětš.). předch., ale tez v horách 
Krušných a v kladském 
Sněžníku. Vyhání jako předch. po odkvetení (jak zná- 
zorněna je na našem obrazci) z odaenku provazcovité, 
listnaté výběžky. 
12. V. ptačincolistá (E. alsinefolium'-^ Vili., E. ori- 
ganifolium^ Lamk. — obr. 893) má jednoduchou, oblou, 
asi na píď vysokou, chudokvětou, lysou lodyhu se 2 
pýřitými, podélnými čarami a podlouhle -až vejčitě ko- 
pinatými, oddálené zoubkovanými, kratičce řapíkatými, 
většinou vstřícnými, přitíoustlými, žlutavě zelenými, trochu 
tučně lesklými, lysými listy. Květy, rozvíjející se jako 
u většiny vrbovek až v červenci a srpnu, mají kyjovitou 
bliznu {n) a hluboce vykrojené, růžové kor. plátky delší 
kalicha, zvíci korunních plátků v. c h 1 u m n í — jejíž 
horskou odrůdou tento druh býti se zdá. Tobolky jsou lyse a obsahuji semena na. 
obou koncích súžená. 
Roste nejraději u pramenův a potoků v Krkonoších, v kladském Sněžníku, 
moravsko-slezském Jeseníku a slezských Beskydách.. 
9 Má listy (folia) poněkud podobné listům drchničky (An aga His), 
^) „ „ „ „ „ „ některých rostlin ptačincovitjxh (Al- 
sineae) nebo listům dobromysle (Origanum). 
