590 
1. Čarovník obecný neboli černokvět (Circaea liitetiana^ L. - obr. 
897) vyhání z dlouhočlenného oddenku 2-5 dm vysoké, pýřité lodyhy s řapíka- 
tými, vstřícnými, vejčitými, mělce zubatými, na spodu často přísrdčitě vykrojenými 
listy a s konečným hroznem načervenalých, později bčlavých kvítků (/"), které 
mají spodní, vejčitý, 2pouzdrý semeník (/>, /j) porostlý krátkými, žláznatýrni ště- 
tinkami, zabraňujícími drobnému, bezkřídlému hmyzu vstup do květu ; k semeníku 
přirůstá na vrcholku trubkovitá číška (/), nesoucí 2 dolů sehnuté, opadavé, koru- 
novitč zbarvené lístky kališní (/í), dva srdčitě vykrojené plátky kor. {c) a dvě ty- 
činky, jejichž pyl jest téže povahy jako u pupalky (str. 576). Dlouhá, tenká čnčlka 
jest na vrcholku rozeklána ve 2 paličkaté bliznové laloky. 
Květy čarovníku jsou dimerickéa tetracyklické, t. j. útvary jejich 
(kalich, koruna, tyčinky a plodolisty pestíku) jsou po 2 a stojí ve 4 kruzích 
(obr. 898). Takové květy nemá žádná jiná rostlina naší květeny. 
Plod (/ /i) jest 2pouzdrá, hruškovitá, háčko- 
vitými, měkkými ostny posázená, suchá bobule, obsa- 
hující v každém pouzdře pouze po 1 semenu. Háčky 
chytají se plody těla zvířat a ta roznášejí je pak 
po okolí. 
Opylení obstarávají hlavně mouchy, které, lí- 
zajíce na dně květu medovinu, otírají si pyl ze zra- 
lých prašníků na břicho a přenášejí jej pak na pa- 
ličkovitou bliznu květu jiného. 
Roste porůznu ve stinných, vlhkých lesích. Jest 
jako oba násl. druhy bylina vytrvalá. Kvete od června 
do srpna. 
2. Č. horský (C. alpina L. - obr. 899) po- 
dobá se velice č. obecnému, jest však ve všech 
částech slabší, jen 10 -20 cm vysoký a zcela lysý. 
Listy má na spodu srdčitě vykrojené a po kraji 
oddálené zubaté. Pod každým kvítkem řídkého 
hroznu možno pozorovat! štětinkatý listen, 
který č. obecnému chybí. Při povrchním ohledání 
se ovšem listeny snadno přehlednou (— také na 
obrazci našem nejsou patrny). Trubkovitá číška jest 
899. Čarovník horský. ^si O polovici kratší nežli semeník, na němž spočívá, 
a plátky kor., kratší kalicha, jsou nehetnaté. 
Plod jest jednostranně kyjovitý, jednopouzdrý a jednosemenný. 
Roste porůznu ve vlhkých horních a rašelinných lesích. Kvete až v červenci 
a srpnu. 
Vytvořuje na koncích podzemních, as Y 2 dlouhých šlahounech vejčité 
hlízky, z nichž opět nové rostliny vzrůstají, tak že vznikají z původní jediné 
rostliny široké, řídké trsy. 
3. Č. prostřední (C. intermedia Ehrh. — obr. 900) soustřeďuje na sobě 
znaky obou druhů předcházejících, proto snad jest jejich míšencem. Podobá se ve- 
likostí a listy č. obecnému, lysou lodyhou však a listeny (které se ovšem též 
snadno přehlédnou) č. horském u. Květy mají číšku zdéli nebo o něco delší se- 
meníka a nezřetelně nehetnaté plátky kor. asi zdéli lístků kališních. Plod jest 
hruškovitý a zpouzdrý, ale jedno pouzdro bývá zhusta i s vajíčkem zakrnělé. 
') Lat. Lutetia = Paříž, poněvadž prý roste hojně v okolí tohoto města. 
