617 
žily, vysypává se pyl těchto květů jako jemný deštík na blizny květů obojakých 
a ziirodňiije je, nebyly-li ovšem dosud zúrodněny xenogamicky hmyzem. 
Soustava tohoto jednotvárného, nicméně však na rody i druhy bohatého řádu 
není ještě dosti ustálena. Ve většině vědeckých spisů přihlíží se k povaze bil ku 
^ v semenech a dle toho roztřiďují se rostliny okoličnaté ve 3 skupiny: 
I. Rovnosemenné (Orthospermeae ^), jejichž semenný bílek zralého plodu 
na vnitřní straně jest plochý nebo trochu vypouklý (obr. 947, /). 
II. Křivosemenné (Campylospermeae -), jejichž semenný bílek zralého plodu 
na vnitřní straně jest žlábkoví tě prohnutý (obr. 947, 2 ). 
III. Dutosemenné 
(Coelospermeae ^), je- 
jichž bílek semenný jest 
na vnitřní straně Iži- 
co vitě vydutý - (obr. 
947, j). 
K rovnosemen- 
n ý/m patří valná většina 
rodů a možno je opět 
roztříditi ve 2 oddělení: 
947. Příčné řezy zralými semeny okoličnatých rostlin a to : /. rov n o se m e n- 
ných (petržele), 2. k ř i v o s e m e n n ý ch (bolehlavu); j. dutosemenných; 
(koryandru). 
a) Jednoduše žebernaté (Haplozygeae ^), jejichž plody mají na každé 
nažce po 5 podélných, hlavních žebrech, která ovšem někdy jsou sotva zřetelná 
(obr. 945, /). 
h) Dvojitě žebernaté (Diplozygeae^), jejichž plody mají vedle 5 hlavních 
žeber ještě na každé nažce 4 žebra vedlejší, mezi žebry hlavními (obr. 945 2 ) ; 
často bývají vedlejší žebra silnější žeber hlavních (obr. 945, 3 ). 
K jednoduše žebernatým počítá se 6 čeledí a to : 
1. Kmínovité (Ammieae) — mají květy ve složených okolících a plody bez- 
křídlé, zřetelně smáčknuté se stran, tak že plocha, ve které obě tvrdky spolu se 
stýkají, jest poměrně úzká (na př. obr. 947, /). 
2. Seselovité (Seselineae) — mají květy též ve složených okolících a plody 
bezkřídlé, ale nesmáčknuté (na příčném řezu okrouhlé — na př. obr. 963 Á). 
3. Smidníkovité (Peucedaneae) - mají květy ve složených okolících, ale plody 
smáčknuté se hřbetu, tak že plocha, ve které nažky k sobě přiléhají, jest nej- 
širší; nažky přiléhají k sobě celou vnitřní plochou, tak že okraj plodu jest 
nerozeklaný (na př. obr. 974 f^). 
4. Děhelovité (Angeliceae) - shodují se ve složených okolících a v plodech 
se hřbetu smáčknutých s čeledí předcházející, mají však nažky pouze úzkým 
pruhem spolu spojené, tak že okraj plodu jest dvoukřídlý (na př. 984/^). 
5. Zindavovité (Saniculeae) — mají květy v okolících jednoduchých, ve 
svazcích nebo strboulech nahloučené a plody nesmáčknuté nebo (řidčeji) jen 
trochu a to obyčejně se hřbetu smáčknuté (na př. obr. 989 A). 
6 Slož. z řec. ógOóg = rovný -p CKiéofia — semeno. 
-) Slož. z řec. y.uttsTvlog — křivý -\- o.-réofia = semeno. 
'h Slož. z řec. y.ol/.og — dutý o.-rég^ua = semeno. 
ý) Slož. z řec. tí.-r/.og = jednoduchý Ci7Ó}’ ~ jařmo, řada. 
•’’) Slož. z řec. ()i.-T/.ovg —= dvojitý -f- ^vyór — jařmo, řada. 
