620 
okolíků, které nemají ani obalu ani obalíčkii, nebo mají nanejvýš místo nich 1 - 3 
štětinovité listeny. Kalich jest nezřetelný, kor. plátky jsou bílé nebo (s počátku) 
načervenalé, opak srdčité, s vehrnutým lalůčkem (/") ; vejčitě podlouhlé, se stran 
smáčknuté, později poněkud prohnuté plody (/J mají na každé polovině 5 podél- 
ných, hlavních žeber. Když plod dozrál (/), rozpoltí se jeho plodonoš na horním 
konci ve 2 ramena, která nesou po jedné nažce. Na příčném řezu semenem jeví 
se bílek na vnitřní straně plochým (/i). 
Opylení děje se pylem cizím a pylem z květů sousedních, jejž přenáší na 
blizny hmyz, zvláště rozmanité mouchy. Květy jsou dokonale protandrické, anyť 
blizny stávají se schopny zúrodnění teprve tehdy, když prašníky se vypýlily. 
Často bývají květy hlavního okolíku zakrněním prašníků pestíkové, ostatní ovšem 
obojaké, někdy však jsou květy celého květenství pestíkové, tak že jest pak rost- 
lina pestíkově dvojdomá (gynodiócická). 
Roste hojně na lukách, na mezích a příkopech. Místy se však pěstuje též 
na polích pro olejnatá, kořenná semena, jichž upotřebuje se jako koření do pečivá 
a jiných pokrmů a k lisování kmínového oleje; toho užívá se do likérů 'a v lé- 
kařství jakožto posilňujícího pro- 
středku žaludečního. 
. Těkavý olej v semenech ob- 
sažený chrání semena před někte- 
rými semenožravými ptáky; vrabci 
na př. prý zhynou, poživše jen ně- 
kolik zrnek kmínu. 
2. K. bul vátý (C. bulbo- 
castanum^ Koch., Bunium- bulboc. 
L. — obr. 949) liší se od k. 
lučního tím, že má kořen na- 
puchlý v kulovatou hlízu zvíci 
lískového ořechu i větší, na po- 
vrchu černou, uvnitř bílou, a bo- 
hatší okolíky (12 — 2 4paprsečné) 
s obalem i s o balíčky, slože- 
nými z většího počtu čárko vitých 
listenů (b). Kvete o něco později 
než předch. (v červnu a červenci). 
Byl pozorován ve křoví 
Kanálky u Prahy (poprvé r. 1879 
od dra. J. V e 1 e n o v s k é h o) a 
na lukách u Wiesenberka (v Sum- 
bersku) na Moravě (poprvé r.i 880 ) ; 
na obou místech zplaněle, byv 
tam zavlečen nejspíše cizími se- 
meny z Porýnska. 
Hlízy jeho mají podobnou 
chuť jako kaštany, proto se pekou 
nebo pojídají jako salát, zejména 
ve Valašsku a Moldavsku. 
Rod 2. Ko^í neboli (Aego- 
') vSlož. z řec. ^ol^óg = hlíza -{- y.áoravov — kaštan. 
-I Bovriov slově u Dioscorida nějaká jilioevropská okoličnatá rostlina s nadu- 
řelýni kořenem. 
Slož. z řec. ařř, alvog = koza -j- jtóóiov = nožka, vzhledem ke tvaru listňv. 
Srovn. s pozn. na str. 640. — ") Srovn, s pozn. na str. 635. 
