622 
smáčknutých plodech s kmínem, má je však široce vejčité a listy alespoň u našich 
domácích druhů jednoduše lichozpeřené. Vyskytuje se u nás ve 3 druzích; 
bylina vytrvalá, pla- 
ně rostoucí, s h'sými 
plody 
lístky dolejších listů namnoze při- [ 
sedlé; lodyha oblá, jemně rýho- v obecný 1 . 
váná, obyčejně pýřitá ( 
15 e d li: 
t3'též kratičce řapíkaté ; lodyha 
brázditá. Ivsá 
větší *2. 
byl. i-letá, pěstova- í 
iiá, s šedo-pý-řitýmii ' 
plod}' 
aiivz 
1. Bedrník obecný neboli menší, téžtřebník 
zvaný (Pimpinella saxifraga^ L. — obr. 951) jest vy- 
trvalá bylina se vřetenovitým, mléčnatým oddenkem, 
až Y 2 vysoká, mající oblou lodyhu jemně 
rýhovanou, obyčejně pýřitoua jedno- 
duše zpeřené listy, jejichž lístky jsou vejčité, 
hrubě pilovité až přenoklané; horní listy lodyžní 
mívají však čepel zakrnělou a dělenou 
v ušty čárkovité; někdy jim čepel i úplně chybí, tak 
že jsou zastoupeny pouhou pochvou. Okolíky ne- 
mají obyčejně obalu ani obalíčkň. Bílé (nebo na- 
červenalé) kvítky jsou dílem obojaké a při tom 
protandrické, dílem prašníkové ; mění se v plod 
(/) kulatě vejčitý, se stran smáčknutý 
a lysý. Každá polovina plodu má 5 
niťových žeber. Bílek semenný jest 
takový jako u kmínu (/J. 
Na večer se sklánějí mladé okolíky 
k zemi, aby byly kvítky v noci chrá- 
něny před přílišným vyzařováním tepla 
a před rosou. 
Roste hojně na suchých lukách 
a pastvinách, mezích a u cest. Kvete 
až v měsících letních (od čce do září). 
Mladých listů užívají v jižní 
Evropě jako salátu ; u nás jich přidávají 
někde do piva. Kořenů, které palčivě 
chutnají, užívá se v lékařství. 
951. Bedrník obecný ; f plod, příčný řez nažkou. 
2. B. větší (P. magna L. - obr. 952) jest statnější předešlého a má lo- 
dyhu hranatou, rozbrázděnou, lysou. Lístky dolejších, jednoduše zpeře- 
ných listů jsou krátce řapíkaté, kdežto u bedr. obecného jsou namnoze 
přisedlé. Složené okolíky nemají obalu ani obalíčkův a jsou před rozvitím květu nící. 
Cnělky (/) jsou delší než semeník (— u bedr. obecného jsou v době květu 
kratší semeníku). 
Roste hojně na lukách, ve světlých hájích a na pokrajích lesů po celé vlasti 
mimo nej teplejší polohy. Kvete jako předch. hlavně až v měsících letních. 
3. Anýz2 (Pimp. anisum^ L., der Anis — obr. 953) jest jednoletá by- 
9 Slož. z lat. s ax u m — skala -j- f r a 11 ge re = láiiiati, vzhledem k tomu, že často 
roste na kamenitých místech, anebo proto že se ho užívalo proti kameni močovému. 
■) Slovo anýz pochází od lat. nebo arab. anis um. 
