625 
mající lodyhu jednoduchou, jen nahoře trochu rozvětvenou a podlouhle vejčité 
listy, na konci krátce zašpičatělé, které v dolejší části lodyhy sužují se v krátký 
řapík, v hořejší části však lodyhu srdčitým spodem objímají (ale neobrůstají). Oko- 
líky, před rozkvětem nící, skládají se z 5 — 8 okolíčků a mají obaly i obalíčky 
složené z podlouhle vejčitých listenů. Ze zlatožlutých, drobných kvítků dospívají 
plody zvíci kmínu, barvy hnědočerné. 
Roste na kamenitých, keřnatých stráních, v světlých, lupenatých lesích a na 
lesních lukách v Cechách zvláště v Krkonoších a horách Jizerských, záp. Polabí, 
Žatecko-Teplicku a jižní části širšího okolí pražského, 
na Moravě zvláště v části střední a jižní a porůznu 
též v Jeseníku. Kvete až v čci a srpnu. 
3. P. srpovitý (B. falcatum L. — obr. 
956) jest též vytrvalý; má lodyhu šedoze- 
956. Ptofostlik srpovitý. 
lenou, lysou, vidličnatě větvitou, až přes m vysokou a listy podlouhle 
kopinaté, celokrajné, 7 — 3 žilné, často srpovitě prohnuté, dolejší v řapík 
súžené, hořejší k oběma koncům ztenčené, ale přisedlé. Okolíky se skládají 
z 6 — 9 okolíčků, mají chudý obal a 5četné obalíčky z listenů kopinatých. 
Roste nejraději na vápenitých skalách, keřnatých, výslunných kopcích a na me- 
zích v širším okolí pražském, v nížině polabské, v poříčí Jizery a Ploučnice, v Ža- 
tecko-Teplicku, Brdech, Plzeňsku a Krumlovsku; na Moravě jest v jižní části obecný, 
ve střední části roztroušen ; ve Slezsku je vzácnější. Kvete od čce do září. 
4. P. Gerardův^ (B. Qerardi Jacq. — obr. 957) jest jednoletý, s lody- 
') Viz požil. 9 na str. 92. 
40 
V 
